Vytautas
![]() | See artikkel vajab toimetamist. (Aprill 2016) |
Vytautas Suur | |
---|---|
![]() Vytautas Suur 17. sajandi maalil | |
Leedu suurvürst | |
Ametiaeg 1392–1430 | |
Isikuandmed |
Vytautas Suur (leedu Vytautas Didysis, valgevene Вітаўт, poola Witold Wielki, ristitud Aleksandriks; u 1352 – 27. oktoober 1430) oli Leedu suurvürst 1392–1430, Kęstutise poeg.
Elulugu
[muuda | muuda lähteteksti]Vytautas sündis Trakai vürsti, Leedu suurvürsti Kęstutise pojana, kes valitses Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi lääneosa. 1377. aastal, kui suurvürst Algirdas suri, sai uueks suurvürstiks tolle poeg Jogaila, kellega algas kodusõda, mille 1381. aastal võitsid Kęstutis ja tema poeg Vytautas. Kęstutisest sai Leedu viimane paganlik valitseja, kuid tema valitsusaeg jäi lühikeseks. Ühte osavürstkonda pagendatud Jogaila kogus uue armee ning haaras Vilniuse enda kätte. Kui Kęstutis temaga Krevo lossi läbirääkimistele läks, tappis Jogaila ta reeturlikult, Kęstutise pojal Vytautasel läks korda põgeneda ning ta leidis varjupaiga Saksa ordu juures.
Saksa ordu aladele põgenenud Vytatutas võttis 1383. aastal vastu katoliku usu ning sai Saksa ordumeistrilt lääniks Jogailalt Dubysa lepinguga ordule antud Žemaitija. Liidus Saksa orduga alustas Vytautas sõjategevust Jogaila vastu ning saavutas aastatel 1383–1384 toimunud sõjategevuses edu. Tingituna ebaedust sõjategevuses asus Jogaila looma kontakte Poolaga, kus valitsejannaks oli Anjou dünastiast Poola 1370–1382) kuninga Ludwik I (Ungari kuningana Lajos I Anjou) tütar Jadwiga. Jogaila võttis vastu katoliikluse ja abiellus Jadwigaga ning ta kuulutati Poola kuningaks Władysław II Jagiełłona.
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/50/VytautoLDK.png/220px-VytautoLDK.png)
Vytautas juhtis Leedu feodaalide vastuseisu Jogailale ja Krevo unioonile (1385), saavutas kokkuleppel Jogailaga 1392 Leedu suurvürsti trooni (oli nimeliselt asevalitseja, sai lepinguga 1401 eluaegse, 1413 päriliku suurvürstivõimu).
Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi slaavi elanikkonda valitsema asudes lasi Vytautas end ristida õigeusku ja võttis ristinime Juri.
Vytautase kroonimine Leedu kuningaks pidi toimuma 1429. aastal, kuid Rooma paavsti saadetud kroon jäi Poolas kadunuks. Uus kroonimine pidi toimuma 1430. aastal, kuid Vytautas suri enne.
Välispoliitika
[muuda | muuda lähteteksti]Vytautas Suur sõdis tatarlastega, 1399. aastal toetas ta endist Kuldhordi khaani Tohtamõši, uue khaani Timur Kutlugh vastu Vorskla jõe lahingus. Vytautas Suure väed, kuhu kuulusid suurvürstiriigi väed ning abijõud Poolast ja Saksa ordust, kaotasid aga Vorskla jõel khaani Timur Kutlugh ja emiir Edigü vägedele.
Aastatel 1401–1404, 1409–1411 (Grünwaldi lahing), 1414 ja 1422 sõdis Vytautas Suur Saksa orduga, sai Toruńi rahuga 1411 (lõplikult Melno rahuga 1422) tagasi 1398. aastal loovutatud Žemaitija.
Vytautas Suur laiendas riigi valdusi, lisaks Valge-Vene ja Must-Venele, ida suunas: ühendas Smolenski vürstiriigi (lõplikult 1404), korraldas 1406–1408 kolm sõjakäiku Moskva suurvürstriigi vastu ja toetas Moskva suurvürstiriigi vastaseid Tveri ja Rjazani vürstiriike.
Isiklikku
[muuda | muuda lähteteksti]Isa
[muuda | muuda lähteteksti]Kęstutis (1297 – 15. august 1382 Krevo), Trakai vürst, Leedu suurvürst 1381–1382
Abikaasad
[muuda | muuda lähteteksti]- Anna Smolenska[küsitav] (+ 31. juuli 1418), enne 1387, suurvürst Svjatoslav Smolenski[küsitav] tütar
- Juliana Holszanska[küsitav] (* 1375, + 1448), 19. november 1418, vürst Iwan Holszany[küsitav] tütar
Vennad
[muuda | muuda lähteteksti]- Patirg[küsitav] (1348–1365)
- Vaidotas (leedu Vaidotas, poola Woidete) (+ pärast 1401), Navahradaki vürst 1347–13??
- Vaišvilas (leedu Vaišvilas, poola Woiswil) (surnud u 1387)
- Butautas (leedu Butautas, poola Butaw) (ristinimi Henryk; + pärast 1381), ristitud Königsbergis 25. juuli 1365, Navahradaki vürst 13??–1381
- Tautvilas Kęstutaitis (leedu Tautvilas Kęstutaitis, poola Towtiwil) (ristinimi Conrad; + september 1390), ristitud 21. oktoober 1383, Navahradaki vürst 1386–1390
- Žygimantas Kęstutaitis (leedu Žygimantas Kęstutaitis, poola Sigismond Korybut) (* pärast 1350, + mõrvatud 20. märts 1440), ristitud (katoliku) 1383, Trakai vürst, Možaiski vürst 1383, Starodubi vürst 1406, Navahradaki vürst 1390–1440, Leedu suurvürst 1. september 1432–1440
Õed
[muuda | muuda lähteteksti]- Mikova[küsitav] (Maria; + 1404), Tveri vürstinna 1375–1404
- Danuta (Anna; 1362 – 25. mai 1448), Masoovia vürstinna veidi enne 27. septembrit 1376 – 8. detsember 1429
- Rymgajla[küsitav] (Elisabeth; + 1433), Masoovia vürstinna 4. veebruar – 30. juuni 1392, Moldova vojevoodinna 1419–1421
Tütar
[muuda | muuda lähteteksti]- Sofia Litewska[küsitav] (* 1370, + 15. juuni 1453) [1. abielu], abiellus 9. jaanuaril 1391 Moskva suurvürst Vassili I-ga
Vaata ka
[muuda | muuda lähteteksti]Välislingid
[muuda | muuda lähteteksti]![]() |
Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Vytautas |
Eelnev Jogaila |
Leedu suurvürst 1392–1401 koos Jogailaga |
Järgnev Vytautas Suur |
Eelnev Jogaila |
Leedu suurvürst 1401–1430 |
Järgnev Švitrigaila |