Druusiq
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/Flag_of_Druze.svg/220px-Flag_of_Druze.svg.png)
Druusiq ommaq päämidselt Süüriän, Liibanonin, Iisraelin ja Jordaanian eläväq, kokko nii mill'oni inemisegaq rahva- ni usorühm. Druusõ usolinõ perimüs om neid jo sato aastit muslimõst lahon hoitunuq.
Druusiq lätsiq nii tuhat aastakka tagasi islamiusost lakja, eräle usos. Druusiq ei tiiq usokuulutust ega taha-ai, kuq võõraq inemiseq nakkasõq druusiusko vai ku mõni näist nakas mõnda muud usko.
Aolugu
[toimõndaq | toimõndaq lätteteksti]Druusiq ommaq vällä kasunuq islamiusost vai muhamediusost. Aga kuimuudu nä täpsäle eräle saiõq, om tiidmäldäq.
Välläkujonõminõ
[toimõndaq | toimõndaq lätteteksti]Tuu kotsilõ om kolm seletüst.
Muhammad bin Ismail Nashtakin ad-Darazi
[toimõndaq | toimõndaq lätteteksti]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9e/Seated_drinker%2C_from_a_bath_complex_in_Fustat.jpg/220px-Seated_drinker%2C_from_a_bath_complex_in_Fustat.jpg)
Üte seletüse perrä sai druusiusk algusõ Egüptüse fatimidi kaliifi Al-Hakim bi-Amr Allah-i valitsusao lõpun.
Muhammad bin Ismail Nashtakin ad-Darazi joud' Buhhaarast Kairolõ aastil 1016–1017.
Tä usksõ, et hingeq võivaq rännädäq jumaligu inemise sisse ja kuulut' Egüptüse fatimidi kaliifi Al-Hakim bi-Amr Allah-i jumaligus.
Inemiseq es arvaq tuust joht midägi ja ad-Darazi läts' edesi Liibanonni Taimuni, Hermoni mäe lähküle ja Süüriälle ja asot' sekti. Tuud sekti peetäs edimädses druusõ kogokunnas.
1019. aastagal lüüdi ad-Darazi türklaisi puult maaha.
Hasan al-Akhram
[toimõndaq | toimõndaq lätteteksti]Tõsõ seletüse perrä tull' samal aol Farghanan vällä ka Hasan al-Akhram, kiä ütel' , et Egüptüse fatimidi kaliif Al-Hakim bi-Amr Allah om jumalus.
Asot' 1018. aastagal tõsõ druusõ sekti, aq katõsa päivä ildampa lüüdi sammamuudu võlssoppusõ iist maaha.
Hamza ibn Ali ibn Ahmad
[toimõndaq | toimõndaq lätteteksti]Kolmanda seletüse perrä peetäs druusõ luujas Hamza ibn ‘Alī ibn Aḥmad-i.
Hamza ibn ‘Alī ibn Aḥmad läts' Egüptüste, kuq kaliif Al-Hakim bi-Amr Allah oll' pukin ja ehit' tiidmiisi maja, minkast sai üts päämiisi kultuurikeskuisi.
Aga Hamza ibn Ali ibn Ahmad ehit' liinast välläpuulõ mossee ja edimäidsist kumardajist saiõ sekt.
Kogokund
[toimõndaq | toimõndaq lätteteksti]30. lehekuu pääväl 1017. tekk' Al-Hakim bi-Amr Allah druusõ kogokunna kõigilõ valla – egäüts kiä taht' võisõ druusis saiaq. 1043. aastaga keväjä lõpõt' Al-Muqtana Baha'uddin sjoo as'a ärq ja pääle tuud saias druusis õnnõ sündümisega.
Kaliif Al-Hakim bi-Amr Allah usksõ, et tä om jumalik. Lisäs and' tä vällä määrüse, kon ütles, et egäüts võinuq usko esi valliq.
Usutas, et kaliif Al-Hakim bi-Amr Allah läts' jumala mano, aq tuu iist naatiq druusõ kiusama. Üteldi, et tuu om usopüürdmine.
Usk
[toimõndaq | toimõndaq lätteteksti]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/05/PikiWiki_Israel_6935_In_the_holy_place_of_jethro.jpg/420px-PikiWiki_Israel_6935_In_the_holy_place_of_jethro.jpg)
Druusõl olõ-õi islami viit sammast: nä ei paastuq, ei rändäq Mekalõ, ei massaq almust. Noidõ asõmõl ommaq druusõl umaq säädüseq.
Põhimõttõq
[toimõndaq | toimõndaq lätteteksti]- Kõnnõ vaossinhoit. Piät tegemä, mis sä lupat, õnnõ õigust kõnõlõma.
- Veljo iistkostõq. Druus piät tõist hoitma ja avitama.
- Võlssjumalidõ kiild. Egäsugudsõq kujoq ja kiviq ommaq druusõ perrä võlssjumalaq.
- Hõelost tekest kavvõmbalõ hoitminõ. Egä kõrd, kuq olõt hää ja lahkõ, hoit kuri sinost kavvõmbalõ.
- Jumala üteüste ni esiqmuudu olõmistõ uskminõ.
- Jumala tekegaq nõunolõk. Seol ommaq ka viirmädseq juhtumiq, ku mõnõq ei piäq matussit, selle et tuu om jumala tahtminõ.
- Jumala sõna kullõminõ.
Uso põh'as ommaq koraan, Piibli, kreeka filosoofia, osaq hinduismist, ismailismist.