Ersä kiil
Ersä kiil (эрзянь кель) | |
Kõnõldas | Mordvamaal, Tšuvašimaal, Tatarimaal, Baškiirimaal, Nizni Novgorodi, Uljanovski, Pensä, Samara, Orenburgi, Saratovi oblastin |
Kõnõlõjit | 517 575 (Vinnemaal 440 tuh.) |
Ammõtlinõ kiil | Mordvamaal |
Keeletiidüsline rühmitüs | |
Kiilkund | uurali |
Keelerühmäq | soomõ-ugri volgasoomõ mordva |
Keelekoodiq | |
ISO 639-1 | - |
ISO 639-2 | myv |
ISO 639-3 | myv |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/08/Gospel_in_Mordovian-Erzya_language._St._Petersburg._1821.From_the_library_of_the_Mordovian_linguistic_scientist_Bondyakova_I.Ya.png/220px-Gospel_in_Mordovian-Erzya_language._St._Petersburg._1821.From_the_library_of_the_Mordovian_linguistic_scientist_Bondyakova_I.Ya.png)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/Shumbrachi_velem.jpg/220px-Shumbrachi_velem.jpg)
Ersä kiil om soomõ-ugri kiilkunna volgasoomõ rühmä kiil, midä kõnõlõs 517 575 inemist inämbält jaolt Mordvamaal, a ka Tšuvašimaal, Tatarimaal, Baškiirimaal jm Vinnemaal, veidemb tõisin riigen.
Ersä kiilt om varahamba nimmatu kaq ersämordva keeles, selle et ersä kiilt ni timä kõgõ lähkümbät sugulaskiilt mokša kiilt om arvatu kokko ütes mordva keelest. A noq arvatas inämbäste ersä ni mokša kiil eräle keelis.
Päält saami keeli ommaq ersä ni mokša kiil' õdagumeresoomõ keelile kõgõ lähkümbäq sugulaskeeleq. Taa tähendäs, et ersä kiil om küländ pall'o ka võro keele muudu ja om võro keele mõistjalõ lihtsa oppiq.
Tähistü
[toimõndaq | toimõndaq lätteteksti]Ersä kiilt kirotadas vinne tähtiga. Ersä tähistün olõq-õiq üttegi säänest tähte, midä vinne kiil ei pruugiq.
А а | Б б | В в | Г г | Д д | Е е | Ё ё | Ж ж | З з | И и | Й й | К к | Л л | М м | Н н | О о | |
П п | Р р | С с | Т т | У у | Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Ш ш | Щ щ | Ъ ъ | Ы ы | Ь ь | Э э | Ю ю | Я я |
Välislink
[toimõndaq | toimõndaq lätteteksti]
Uurali keeleq |
---|
Õdagumeresoomõ: soomõ (kveeni, meä), kar'ala (livviko, tverikar'ala), lüüdi, vepsä, ingerikar'ala, vad'a (kreevini), eesti, lõunõeesti (mulgi, tarto, võro (lutsi), seto (kraasna), leivu), liivi |
Saami: lõunõsaami, uumajasaami, piitimesaami, luulõsaami, põh'asaami, akkalasaami, inarisaami, koltasaami, kildinisaami, tur'asaami |
Samojeedi: eenedsi, kamassi, matori, neenedsi, nganassaani, sölkupi |