Skalica
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Disambig.svg/20px-Disambig.svg.png)
Skalica | |
---|---|
Pogled na centar Skalice | |
Država | ![]() |
Pokrajina | ![]() |
Prvo spominjanje | 1217.[1] |
Vlast | |
• Gradonačelnik | Oľga Luptáková |
Površina [2] | |
• Ukupna | 60,01 km2 |
Visina | 177[1] m |
Koordinate | 48°50′N 17°13′E / 48.833°N 17.217°E |
Stanovništvo (2023-12-31) [3] | |
• Entitet | 15.461 (257,74 stan./km2)[4] |
Vremenska zona | CET (UTC+1) |
• Ljeto (DST) | CEST (UTC+2) |
Poštanski broj | 909 01[1] |
Pozivni broj | +421 34[1] |
Registarska oznaka | SI |
Stranica | www.skalica.sk |
![]() | |
Skalica (njem. Skalitz, mađ. Szakolca) je grad u zapadnoj Slovačkoj u Trnavskom kraju na samoj granici s Češkom. Grad je upravno središte Okrugu Skalica.
Grad se prvi puta spominje 1217. godine pod imenom Zaculcza. Naziv se odnosi na stijene na kojima je prvobitno naselje sagrađeno. Godine 1372. grad je dobio prava i privilegije slobodnog kraljevskog grada. Husniti su 1428. napali i uništili grad kada je veliki dio ljudi pretežno njemačkoga govornog područja napustilo grad. Tijekom 16. stoljeća pripadnici sekte Habaner naselili su se u grad. Nakon Drugog svjetskog rata, grad je pokušavao iskoristiti svoju poziciju kao okružni grad, za otvaranjem novih poslova, škola i građenje novih zgrada, ali i očuvanje starog dijela grada. Godine 1960. Skalica je postala dio Okruga Senica , To je trajalo do 1996., kada je Skalica postala zaseban okrug.
Danas je Skalica ekonomski najjači grad u regiji Záhorie, jača i od konkuretnog grada Senice, grad postaje i turistička destinacija zahvaljujući sačuvanom centru i povijesnim spomenicima.
Godina | 1. siječnja 1993.[6] | 1999. | 2006. | 2013. | 2019. | 2020. |
---|---|---|---|---|---|---|
Broj stanovnika | 14.765 | 15.265 | 14.934 | 14.714 | 15.022 | 15.000 |
Napomena: Ako nije drugačije naznačeno, stanovništvo je posljednjeg dana u godini.
Po popisu stanovništva iz 2021. godine grad je imao 15.573 stanovnika.[7] Po popisu stanovništva u gradu živi najviše Slovaka.
Prema vjeroispovijesti najviše je rimokatolika 50,65 %, ateista 32,74 % i luterana 4,72 %.[7]
- Bela II. Slijepi, kralj
- Žigmund Pálffy, hokejaš
- Miroslav Zálešák, hokejaš
- János Csernoch, mađarski kardinal
- Gyula Juhász, mađarski pjesnik[8]
- ↑ a b c d Základná charakteristika. www.statistics.sk (slovački). Statistical Office of the Slovak Republic. 17. travnja 2015. Pristupljeno 15. veljače 2023.
- ↑ Statistical Office of the Slovak Republic (www.statistics.sk). Hustota obyvateľstva - obce. www.statistics.sk. Pristupljeno 28. ožujka 2024. Postavke: om7014rr_obc: 60,01S_SK, om7014rr_ukaz: Rozloha (Štvorcový meter). Vrijednosti za 2023-06-31/2023-07-01.
- ↑ Statistical Office of the Slovak Republic (www.statistics.sk). Počet obyvateľov podľa pohlavia - obce (ročne). www.statistics.sk. Pristupljeno 28. ožujka 2024. Postavke: om7101rr_obc: AREAS_SK.
- ↑ Statistical Office of the Slovak Republic (www.statistics.sk). Hustota obyvateľstva - obce. www.statistics.sk. Pristupljeno 28. ožujka 2024. Postavke: om7014rr_obc: AREAS_SK. Vrijednosti za 2023-06-31/2023-07-01.
- ↑ Štatistický úrad Slovenskej republiky. 21. ožujka 2021. Počet obyvateľov podľa pohlavia – obce, pogled "Stav trvale bývajúceho obyvateľstva na začiatku obdobia (Osoba)". datacube.statistics.sk (slovački)
- ↑ Štatistický úrad Slovenskej republiky. 21. ožujka 2021. Počet obyvateľov podľa pohlavia – obce, pogled "Stav trvale bývajúceho obyvateľstva na konci obdobia (Osoba)". datacube.statistics.sk (slovački)
- ↑ a b Statistički zavod Slovačke Republike. 1. siječnja 2021. SODB2021 - Obyvatelia - Základné výsledky (slovački). Pristupljeno 11. srpnja 2024.
- ↑ Kulturna enciklopedija (mađarski). Osztovits Szabolcs. 2008. Pristupljeno 8. travnja 2008.
![]() | Zajednički poslužitelj ima još gradiva o temi Skalica |
|
|