Azovegyület
Ez a szócikk részben vagy egészben a Pallas nagy lexikonából való, ezért szövege és/vagy tartalma elavult lehet.
Segíts nekünk korszerű szócikké alakításában, majd távolítsd el ezt a sablont! |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fc/Azo-group-2D-flat.png/220px-Azo-group-2D-flat.png)
Az azovegyületek a benzol származékaihoz tartozó vegyületek csoportja, amelyek jellemzően [–N=N]-csoportot tartalmaznak, továbbá az N2-csoport mindkét vegyértéke benzolmaradékhoz kapcsolódik. Az IUPAC definíciója szerint az azovegyületek az HN=NH diazén származékai, ahol mindkét hidrogénatomot egy hidrokarbilcsoport helyettesíti.[1]
A diazovegyületekben szintén megvan az N2 csoport, de két vegyértéke közül csak az egyik kapcsolódik benzolmaradékhoz, a másikat savmaradék köti le. Az azovegyületekkel közeli rokonok az azoxi- és hidrazovegyületek. Előbbiekben N2O, utóbbiakban N2H2 csoport van.
Az azo név a francia azote szóból származik, melyet Antoine Lavoisier alkotott a görög zóé (ζωή = élet) szó fosztóképzős alakjából. Az élettelen arra utal, hogy a nitrogén nem alkalmas légzésre.[2]
Előállítás és felhasználás
[szerkesztés]E vegyületek előállítása a benzol nitroszármazékaiból történhetik. Így például lúgos oldatban nitrobenzolt enyhén redukálva,
- azoxibenzol keletkezik;
- erősebb redukáló szerrel azobenzol
- még erősebbel hidrazobenzol keletkezik.
Hasonlóan viselkednek a benzol többi bonyolultabb származékai is. Nagyon fontos ipari tevékenységben szerves festékanyagént.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ azo compounds, A kémiai terminológia kompendiuma – Arany könyv (internetes kiadás). International Union of Pure and Applied Chemistry
- ↑ Fülöp József: Rövid kémiai értelmező és etimológiai szótár. Celldömölk: Pauz–Westermann Könyvkiadó Kft. 1998. 25. o. ISBN 963 8334 96 7