Hegyestű
Hegyestű | |
![]() | |
Magasság | 337 m |
Hely | ![]() |
Hegység | Balaton-felvidék, Dunántúli-középhegység |
Típus | tanúhegy |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hegyestű témájú médiaállományokat. |
A Hegyestű vagy Hegyes-tű egy tanúhegy a Balaton-felvidéken, a Káli-medence keleti peremén, Monoszló és Zánka között, a Balaton-felvidéki Nemzeti Park területén. Tengerszint feletti magassága 337 m[1] vagy 338 m.[2] A korábbi bazaltbányászat miatt elveszítette eredeti kúp formáját, azonban a nyersanyag-kitermelésnek köszönhető, hogy feltárult a hegy belső szerkezete, s láthatóvá vált az egykori vulkáni kürtőben megrekedt, s kihűlése során oszlopokká szilárdult bazalt.
A hegy tetején Árpád-kori cserepeket, illetve egy nagyjából kör alakú falgyűrűt találtak a régészek.[3]
Felépítése és kialakulása
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/Hegyest%C5%B1_-_l%C3%A9gi_felv%C3%A9telen.jpg/265px-Hegyest%C5%B1_-_l%C3%A9gi_felv%C3%A9telen.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6a/Hegyest%C5%B1_a_magasb%C3%B3l.jpg/265px-Hegyest%C5%B1_a_magasb%C3%B3l.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5f/Hegyest%C5%B1_l%C3%A9gi_fot%C3%B3n.jpg/265px-Hegyest%C5%B1_l%C3%A9gi_fot%C3%B3n.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/Hegyest%C5%B1_l%C3%A9gi_felv%C3%A9telen.jpg/265px-Hegyest%C5%B1_l%C3%A9gi_felv%C3%A9telen.jpg)
A Hegyestű egy vulkán kürtőjének maradványa, melyet az erózió preparált ki a környezetéből. Az egykori kürtőben a földfelszín felé törő, bazaltos összetételű magma megrekedt, s hűlése során öt- és hatszögletű, 20–40 cm átmérőjű bazaltoszlopokká szilárdult meg, melyek orgonasípszerűen, szorosan egymás mellett állva a hegycsúcs irányában összehajlanak. Egyes helyeken a kürtő peremén peperites jellegű kőzet is megfigyelhető, mely a magma és az áttört kőzet keveredését jelzi. Az alsóbb szinteken megfigyelhető hólyagos, úgynevezett „kukoricaköves” bazaltban az egykori vulkáni gőzök, gázok helyét őrző hólyagüregek néhol irányítottan helyezkednek el. Habár a geológiai bemutatóhely ismertetőtáblái beszámolnak arról, hogy a legelső kitörés tufaszórással zajlott le, s ennek eredményeképp egy tufagyűrű jött létre a kitörési pont környezetében, a jelenlegi feltárásokban ennek a tufagyűrűnek nincs nyoma.[4]
A vulkanizmust követően elsősorban az erózió határozta meg a terület arculatát. Az erózió a puhább, kevésbé ellenálló kőzeteket és üledékeket gyorsabban, intenzívebben, míg a keményebb, ellenállóbb kőzeteket lassabban pusztítja le: ennek megfelelően a kemény bazalttestek az évmilliók során mintegy kipreparálódtak puhább környezetükből, s ezek a bazalttestek (pl. a Hegyestű esetén egy vulkáni kürtő) alkotják a Balaton-felvidék jellegzetes tanúhegyeit.
Élővilága
[szerkesztés]A hegyen megtalálhatók a Balaton-felvidékre jellemző karsztbokorerdők a jellegzetes cserszömörcével, míg a Balatonra néző oldalon cseres-kocsánytalan tölgyesek, szőlősorok és pincék láthatók.
Bányászata
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/Hegyest%C5%B1_aerial_photography.jpg/250px-Hegyest%C5%B1_aerial_photography.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/82/Hegyest%C5%B1.jpg/250px-Hegyest%C5%B1.jpg)
1930-ban kezdték el a bazalt kitermelését a Hegyestűn. A Balaton-felvidéki bazaltbányászat elleni erőteljes tiltakozás eredményeképpen az 1960-as évek közepén a Természetvédelmi Tanács meghatározta az itteni bányák jövőjét. A Hegyestűvel kapcsolatban hozott határozat szerint az akkori bányafalat már nem bonthatták tovább, csak a fal mentén az alapzatig fejthették a hegyet. Ennek megfelelően a bánya 1970-ig működött, majd felhagyták. A bányászat eredményeként a hegy mintegy felét letermelték.
Geológiai bemutatóhely
[szerkesztés]Miután az egykori bánya természetvédelmi kezelésbe került, 1996–97-ben rendbe tették az elhanyagolt területet. Az egyik bányaépületben 1998-ban állandó kiállítás nyílt, melyen az egykori kőbányászatot, a Balaton-felvidéki Nemzeti Park természeti értékeit, a Balaton-felvidék földtörténetét, kőzeteit és a Hegyestű kialakulását mutatják be. A bányaudvarban létrehozott geológiai bemutatóhelyen a Káli-medence jellegzetes kőzeteinek egy-egy tömbjét állították ki, továbbá a bazaltfal mellett táblák ismertetik a bazaltvulkanizmust és a bazalttal kapcsolatos tudnivalókat. A panorámaasztalon Somogyi Győző Kossuth-díjas grafikus és festőművész rajza látható, melynek segítségével azonosíthatjuk a Káli-medencére nyíló panoráma elemeit: hegyeket, tavakat, településeket. A parkoló területén a Dunántúl jellegzetes kőzeteit mutatja be a szabadtéri kőtárlat.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ film: Hegyestű
- ↑ film: Káli-medence 1/2
- ↑ Bakony, Balaton-felvidék. Szerkesztette: Mészáros Gyula. Budapest: Sport. 1983. 470. o. = Útikalauz sorozat, ISBN 963-253-317-8
- ↑ Csillag 2003
Források
[szerkesztés]- film: Hegyestű: Rendező: Kok Jenő. (2002). Barangolások a Balaton-felvidéki Nemzeti Parkban: Hegyestű Geológiai Bemutatóhely. LD Stúdió Kft. a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium támogatásával. (Hozzáférés ideje: 2013-07-20.)
- film: Káli-medence 1/2: Rendező: Kok Jenő. (2002). Káli-medence: A kőtengerek hazája. 1. rész. LD Stúdió Kft. a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium támogatásával. (Hozzáférés ideje: 2013-07-20.)
- Csillag 2003: 28. Zánka, Hegyes-tű. In Csillag Gábor: Földtani természetvédelmi értékelés a Káli-medence példáján: PhD értekezés. Témavezető: dr. Lóczy Dénes tanszékvezető egyetemi docens. Pécs: Pécsi Tudományegyetem Természettudományi Kar Földrajzi Intézet, Földtudományok Doktori Iskola. 2003. 116–117. o. (PDF), Hozzáférés: 2013. július 20 [halott link]