Izlandi-felföld
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
Izlandi-felföld | |
Közigazgatás | |
Ország(ok) | Izland |
Népesség | |
Teljes népesség | ismeretlen |
Földrajzi adatok | |
Legmagasabb pont | Hvannadalshnúkur: 2110 m |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Izlandi-felföld témájú médiaállományokat. |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Kjolur-voldesert.jpg/260px-Kjolur-voldesert.jpg)
Az Izlandi-felföld Izland szigetének középső részét foglalja magába. A felföld 400-500 méteres tengerszint feletti magassággal rendelkezik, melynek nagy része lakhatatlan vulkáni sivatag, mivel a lehulló csapadék olyan hamar elfolyik a felszínről, hogy a legigénytelenebb, legszívósabb növények számára sem lakható. Ennek következtében a felföld többnyire a vulkáni hamu fekete, szürke és barna színeiben pompázik. Néhány helyen azonban a körülmények lehetővé tették, hogy megtelepedjenek a növények, mint például az Askja település melletti Herðubreiðarlindirnél, ahol több folyó is található a környéken.
Az izlandiak a felföldet kétféleképpen csoportosítják:
- "Háls, amely széles hegygerinceket jelöl, amelyek a völgyek közt helyezkednek el, mint amilyen például Langavatn mellett van, Borgarnestől északra,
- "Heiði", amely a valódi felföldet jelenti, mint amilyen például a Sprengisandur elnevezésű útvonal mellett van.
Számos nagyobb gleccser található az Izlandi-felföld területén, mint például a Vatnajökull, a Langjökull és a Hofsjökull. Növényzetet csak a gleccserek olvadékvizéből táplálkozó vízmosások mentén lehet találni. A jég olvadása miatt a gleccserek mélyedéseit kitöltő tavak gátjai időnként átszakadnak, amelyek hirtelen jövő, pusztító árvizek, azaz helyi nyelven jökulhalupok kialakulásához vezetnek.
Izland legérdekesebb részeit a vulkáni aktivitáshoz köthető helyszínek teszik ki, melyek a felföldön találhatóak, mint például a Landmannalaugar és az Askja és Herðubreið környékén fekvő terület.
Útvonalak a felföldön
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6c/Iceland_car_stuck_in_river_1972.jpg/260px-Iceland_car_stuck_in_river_1972.jpg)
A felföldön keresztülvezető útvonalak általában csak az izlandi nyár idején, azaz, júniustól augusztusig használhatóak. Az év többi részén az ide vezető útvonalakat lezárják a forgalom elől. A legismertebb felföldi útvonalak a Kaldidalur, a Kjölur és a Sprengisandur. A legtöbb felföldön átvezető útvonalat elsősorban négykerék meghajtású gépjárműveknek ajánlják, mert útközben gyakran folyókon kell átgázolni. Ennek ellenére a Kjölur elnevezésű útvonal viszonylag könnyen járható, amely az egyik legnépszerűbb útvonallá teszi az autósok körében. Az úgy nevezett off-road közlekedés, amikor nem előre bejárt, vagy kiépített útvonalakon hajtanak a járművek, az mindenütt tilos a szigeten, kivéve a hóval borított helyeket, mivel így próbálják a természetet védelmezni.
Fordítás
[szerkesztés]Ez a szócikk részben vagy egészben a Highlands of Iceland című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.