Løgting
Løgting | |
![]() | |
![]() | |
Ország | Feröer-szigetek |
Típusa | egykamarás törvényhozó szerv |
A Løgting elnöke | Jógvan á Lakjuni |
![]() | |
Politikai csoportok | Kormánykoalicíó (17)
Ellenzék (16)
|
Løgting weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Løgting témájú médiaállományokat. |
Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával. (2009 októberéből) |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/14/Logting1897-04%2C_faroe_islands.jpg/300px-Logting1897-04%2C_faroe_islands.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/Logting_1906%2C_faroe_islands.jpg/300px-Logting_1906%2C_faroe_islands.jpg)
A Løgting (teljes hivatalos nevén: Føroya løgting) Feröer (Dánia önkormányzattal rendelkező területe) parlamentje.
A három ősi északi parlament egyike (A Man-szigeti Tinvaal és az izlandi Alþingi mellett), és egyben a világ egyik legrégebbi parlamentje: egy 1816 és 1852 közötti megszakítással körülbelül 900 óta működik. Az 1400 körüli időkig Althing néven működött. Épülete (melyet szintén Løgtingnek neveznek) egy 1856-ban, Carl Emil Dahlerup kormányzósága alatt épült faépület, amely a parlament eredeti helyétől, a Tinganes félszigettől északra, Tórshavn belvárosában (a Vaglið nevű területen) áll.
A választási törvény 2007-es módosítása szerint Feröer egyetlen választókerületet alkot, ahol 33 képviselői helyért folyik a versengés.[1] A Løgting tagjait négy évre választják. A választójog alsó korhatára 18 év.
A Løgting éves ülésszakait az Ólavsøka ünnep napján nyitja.
Története
[szerkesztés]A feröeri ting (gyűlés) eredetileg úgynevezett alting volt, vagyis mind törvényhozó, mind igazságszolgáltató szerepkört betöltött. Ebben az időszakban a szigeteken nem volt végrehajtó hatalom, a döntések végrehajtásáról a családok gondoskodtak.
Amikor 1035 körül Feröer norvég fennhatóság alá került, az alting hatásköre és befolyása jelentősen lecsökkent. A 14-15. század folyamán alakult Løgtinggé, azaz ekkor már csak igazságszolgáltatási szerepkörrel bírt. Vezetőjét, a Løgmaðurt a király nevezte ki. 1380-ban a szigetcsoport – Norvégiával együtt – Dánia uralma alá került, de megőrizte korábbi berendezkedését. Mindezek ellenére a törvényhozás és a szigetek igazgatása területén a Løgting részben megőrizte befolyását egészen 1660-ig, az abszolút monarchia bevezetéséig. Ekkor hatásköre és befolyása újra lehanyatlott olyannyira, hogy 1816-ban fel is oszlatták.
Amikor 1849-ben Dánia szabad és a kor viszonyaihoz képest demokratikus alkotmányt kapott, ez Feröer különleges státusának végét jelentette. A feröeriek ezt követően kiharcolták parlamentjük újbóli összehívását: 1852-ben, Ólavsøka ünnepén újra összeült a Løgting, felélesztve ezzel a korábbi hagyományokat. Jóllehet ebben az időszakban csak tanácsadó szereppel bírt, jelentősége egyre nőtt, mint Feröer képviselője a kormány és a dán parlament (riksdag) felé, és mint gyakorlóterep a politika iránt érdeklődő feröeriek számára.
Az újjáalakulás óta a Løgting jogállásában számos változás történt. 1852-től a dán kormány képviselője hivatalból a Løgting elnöke volt, 1923-tól viszont már maga választotta; 1935-től pedig adókivetési jogot kapott. A II. világháború alatti baráti brit megszállás alatt a Dániával való kapcsolatok megszakadtak, és a Løgting gyakorlatilag törvényhozó hatalomként működött. A háború után egyik párt sem akart visszatérni a korábbi állapothoz, amikor Feröer gyakorlatilag egy megye jogállásával rendelkezett, így kemény tárgyalások következtek Dániával. Miután egy népszavazáson a feröeriek szűk többsége az elszakadás mellett döntött, 1948. április 1-jén Dánia önkormányzatot adott a szigeteknek. Ez a törvény szabályozta azt is, hogy a Løgting mely területeken alkothat törvényeket. A Løgting hatáskörét megszabó törvényt 1995-ben modernizálták.[2]
Az 1978-as választási törvény szerint a parlamentnek 27-32 tagja lehetett: a hét választókörzet 27 helye mellett 5 kiegészítő hely is volt. Az azóta megtartott nyolc választás mindegyike 32 tagot eredményezett. A törvényt 2007-ben módosították, és hét helyett egy választókörzetet alakítottak ki, ahol 33 képviselői helyért folyik a versengés.[1]
Hatásköre
[szerkesztés]Az önrendelkezésről szóló 1948-as törvény alapjaiban változtatta meg a Løgting szerepét: az addig csak tanácskozási joggal rendelkező testület számos területen törvényhozó hatalmat kapott. A törvény szerint a törvényhozás különféle területei egy A-listára és egy B-listára oszlanak.
- Az A-lista területei a Løgting hatáskörébe kerülhetnek, ha a Løgting vagy a dán kormány úgy dönt.
- A B-lista területei csak akkor kerülhetnek a Løgting hatáskörébe, ha a feröeri és a dán kormány megegyeznek a feltételekről.
A honvédelem és a külpolitika nem tartozik a törvény hatálya alá, ezek a Dán Királyság kizárólagos jogkörei – jóllehet a 2005-ös Fámjini szerződés ezeken a területeken is növelte a feröeri parlament kompetenciáját.
Választási eredmények 1906 óta
[szerkesztés]1906-ban alapították az első pártokat Feröeren: a Sambandsflokkurint (Unionista Párt) és a Sjálvstýrisflokkurint (Önkormányzás Párt). Míg az utóbbi a II. világháború óta nem játszik fontos politikai szerepet, az előbbi ma is a négy nagy párt egyike – a Javnaðarflokkurin (Szociáldemokrata Párt), a Tjóðveldi (Köztársaság Párt) és a Fólkaflokkurin (Néppárt) mellett.
A legfrissebb eredmények
[szerkesztés]A 2019-es választások eredményei:
![]() | |||
---|---|---|---|
Parlamentbe bejutó pártok | Szavazat | % | Hely |
Fólkaflokkurin (Flfl, Néppárt) | 8,290 | 24.54 | 8 |
Javnaðarflokkurin (Jvfl, Szociáldemokrata Párt) | 7,480 | 22.14 | 7 |
Sambandsflokkurin (Sbfl, Unionista Párt) | 6,874 | 20.35 | 7 |
Tjóðveldi (Tjfl, Köztársaság Párt) | 6,127 | 18.14 | 6 |
Miðflokkurin (Mfl, Centrum Párt) | 1,815 | 5.37 | 2 |
Framsókn (Haladás Párt) | 1,559 | 4.62 | 2 |
Nýtt Sjálvstýri (Új Önkormányzás) | 1,157 | 3.43 | 1 |
Összesen (részvétel: 89,70%) | 33,790 | 100.00% | 33 |
Korábbi eredmények
[szerkesztés]A | Fólkaflokkurin | F | Framburðsflokkurin (1998-ig) / Framsókn (2011-től) | K | Hin Stuttligi Flokkurin | ||
B | Sambandsflokkurin | G | Verkamannafylkingin | L | Framsóknarflokkurin (1988) / Miðnámsflokkurin (2008) | ||
C | Javnaðarflokkurin | H | Miðflokkurin | M | Frælsisfylkingin | ||
D | Sjálvstýrisflokkurin | I | Vinnuflokkurin | N | Sosialistiski Loysingarflokkurin | ||
E | Tjóðveldi (Tjóðveldisflokkurin) | J | Loysingarflokkurin | O | Hin Føroyski Flokkurin | U | független |
Választás | A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | U | Össz. |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
2015.09.01. | 18,9 | 18,7 | 25,1 | 4,1 | 20,7 | 7,0 | 5,5 | 100 | |||||||||
2011.10.29. | 22,5 | 24,7 | 17,7 | 4,2 | 18,3 | 6,3 | 6,2 | 2,4 | 100 | ||||||||
2008.01.19. | 20,1 | 21,0 | 19,4 | 7,2 | 23,3 | 8,4 | 0,7 | 100 | |||||||||
2004.01.20. | 20,6 | 23,7 | 21,8 | 4,6 | 21,7 | 5,2 | 2,4 | 100 | |||||||||
2002.04.30. | 20,8 | 26,0 | 20,9 | 4,4 | 23,7 | 4,2 | 100 | ||||||||||
1998.04.30. | 21,3 | 18,1 | 21,9 | 7,6 | 23,8 | 2,5 | 0,8 | 4,1 | 100 | ||||||||
1994.07.07. | 16,0 | 23,4 | 15,3 | 5,6 | 13,7 | 6,3 | 9,5 | 5,8 | 1,9 | 2,4 | 100 | ||||||
1990.11.17. | 21,9 | 18,9 | 27,5 | 8,8 | 14,7 | 5,9 | 2,3 | 100 | |||||||||
1988.11.08. | 23,2 | 21,2 | 21,6 | 7,1 | 19,2 | 5,2 | 2,1 | 0,0 | 100 | ||||||||
1984.11.08. | 21,6 | 21,2 | 23,4 | 8,5 | 19,5 | 5,8 | 100 | ||||||||||
1980.11.08. | 18,9 | 23,9 | 21,7 | 8,4 | 19,0 | 8,2 | 100 | ||||||||||
1978.11.07. | 17,9 | 26,3 | 22,3 | 7,2 | 20,3 | 6,1 | 100 | ||||||||||
1974.11.07. | 20,5 | 19,1 | 25,8 | 7,2 | 22,5 | 2,5 | 2,5 | 100 | |||||||||
1970.11.07. | 20,0 | 21,7 | 27,2 | 5,6 | 21,9 | 3,5 | 100 | ||||||||||
1966.11.08. | 21,6 | 23,7 | 27,0 | 4,9 | 20,0 | 2,8 | 100 | ||||||||||
1962.11.08. | 20,2 | 20,3 | 27,5 | 5,9 | 21,6 | 4,4 | 100 | ||||||||||
1958.11.08. | 17,8 | 23,7 | 25,8 | 5,9 | 23,9 | 2,9 | 100 | ||||||||||
1954.11.08. | 20,9 | 26,0 | 19,8 | 7,1 | 23,8 | 2,5 | 100 | ||||||||||
1950.11.08. | 32,3 | 27,3 | 22,4 | 8,2 | 9,8 | 100 | |||||||||||
1946.11.08. | 40,9 | 28,7 | 28,1 | 2,3 | 100 | ||||||||||||
1945.11.06. | 43,4 | 24,4 | 22,8 | 9,4 | 100 | ||||||||||||
1943.08.24. | 41,5 | 28,3 | 19,9 | 10,4 | 100 | ||||||||||||
1940.01.30. | 24,7 | 32,3 | 23,9 | 16,2 | 1,6 | 1,3 | 100 | ||||||||||
1936.01.28. | 33,7 | 24,0 | 34,2 | 8,1 | 100 | ||||||||||||
1932.01.19. | 50,1 | 10,5 | 37,3 | 0,2 | 1,8 | 100 | |||||||||||
1928.01.23. | 46,1 | 10,6 | 42,3 | 1,0 | 100 | ||||||||||||
1924.01.22. | 58,7 | 39,1 | 2,2 | 100 | |||||||||||||
1920.11.10. | 58,4 | 41,6 | 100 | ||||||||||||||
1918.04.24. | 50,3 | 49,7 | 100 | ||||||||||||||
1916.02.28. | 37,9 | 51,7 | 10,4 | 100 | |||||||||||||
1914.02.02. | 52,8 | 47,2 | 100 | ||||||||||||||
1912.02.02. | 52,3 | 41,6 | 6,0 | 100 | |||||||||||||
1910.02.12. | 72,3 | 24,3 | 3,4 | 100 | |||||||||||||
1908.02.02. | 66,1 | 33,9 | 100 | ||||||||||||||
1906.07.18. | 62,4 | 37,6 | 100 |
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b National election January 2008 (angol nyelven). The Representation of the Faroes in London, 2007. december 19. [2008. április 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. december 30.)
- ↑ THE FAROESE PARLIAMENT – 150 YEARS (angol nyelven). Faroestamps.fo, 2007. június 17. [2011. május 25-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. szeptember 20.)
További információk
[szerkesztés]- Hivatalos honlap (feröeri)
- Løgtingið 150 - Hátíðarrit 1 (A Løgting története, 1. kötet) (feröeri)
- Løgtingið 150 - Hátíðarrit 2 (A Løgting története, 2. kötet) (feröeri)
- Panorámakép a Løgting közeléből Archiválva 2021. január 16-i dátummal a Wayback Machine-ben (dán)