Lillehammer
Lillehammer | |||
![]() | |||
Lillehammeri utcakép, Storgata | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Földrajzi régió | Østlandet | ||
Megye | Oppland megye | ||
Község | Lillehammer község | ||
Rang | község székhelye | ||
Polgármester | Ingunn Trosholmen (2019–, Munkáspárt)[1] | ||
Alapítás éve | 1838. január 1. | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 28 560 fő (2023. jan. 1.)[2][3] | ||
Népsűrűség | 59,73 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 162 m | ||
Terület | |||
Összesen | 478,16 (földterület, sziget, 2020. január 1.)[4] km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Lillehammer weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Lillehammer témájú médiaállományokat. |
Lillehammer város és község Norvégiában, Oppland megyében, a délkeleti Østlandet földrajzi régióban. Területe 477 km², népessége 25 070 (2004).
Földrajz
[szerkesztés]Lillehammer Øyer községtől délre, Gausdaltól délkeletre, Nordre Landtól északkeletre és Gjøviktől északra terül el. Délkeleti szomszédja a hedmark megyei Ringsaker.
Lillehammer központja jórészt jó állapotban fennmaradt 19. századi faházakból áll. A város festői környezetben fekszik, a Lågen folyó, illetve a Mjøsa tó északi partján, és hegyek veszik körül.
Éghajlat
[szerkesztés]Klímája viszonylag csapadéktalan, szárazföldi.
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | −6,0 | −4,0 | 1,0 | 6,0 | 13,0 | 18,0 | 19,0 | 17,0 | 12,0 | 7,0 | 0,0 | −4,0 | 6,6 |
Átlaghőmérséklet (°C) | −9,0 | −7,5 | −3,5 | 1,5 | 8,0 | 13,0 | 14,0 | 12,5 | 8,0 | 4,0 | −3,0 | −7,0 | 2,6 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | −12,0 | −11,0 | −8,0 | −3,0 | 3,0 | 8,0 | 9,0 | 8,0 | 4,0 | 1,0 | −6,0 | −10,0 | −1,4 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 46 | 35 | 40 | 37 | 58 | 77 | 89 | 90 | 86 | 85 | 68 | 50 | 761 |
Forrás: Weather2Travel.com |
Történelem
[szerkesztés]Lillehammer községet 1838. január 1-jén hozták létre (lásd: formannskapsdistrikt). Fåberg községet 1964. január 1-jén olvasztották be Lillehammerbe.
Lillehammer címere 1898-ban született, egy birkebeinert, 12. századi felkelőt ábrázol.
Neve világszerte ismertté akkor vált, amikor Lillehammer 1994-ben megrendezte a téli olimpiai játékokat.[5]
Gazdaság
[szerkesztés]Kereskedelméhez kedvező elhelyezkedése teremtett jó alapokat: a Mjøsa tó legészakibb pontján fekszik, ugyanakkor a Gudbrandsdal-vidék kapuja, amelyen keresztülhalad a történelmi trondheimi országút. A Mesna folyó jelenléte az ipar számára kedvező.
Közlekedés
[szerkesztés]Norvégia egyik fő vasútvonala, a Dovrebanen Hamartól indulva Lillehammeren keresztül fut a Gudbrandsdalba, hogy Trondheimban érjen véget. Lillehammeren keresztülhalad az E6-os nemzetközi út is.
Turizmus
[szerkesztés]- Az olimpiai létesítmények.
- A Maihaugen skanzen Norvégia legnagyobb szabadtéri múzeuma, amely 185 épületet mutat be (többnyire Lillehammerből, illetve a Gudbrandsdalen völgyből), köztük az 1150 körül épült Garmo fatemplom.
- A Flygelet művészeti múzeum
- A PS Skibladner, a világ legrégebb óta (1856-tól) szolgálatban álló keréklapátos gőzhajója.
- A drotteni sziklafaragások (Fåberg, a Gudbrandsdalslågen folyótól nyugatra).
- Sjusjøen sícentrum (már Ringsaker községben, Lillehammertől 20 kilométerre keletre).
Sport
[szerkesztés]Az 1994-es téli olimpiai játékok nyomán továbbhasznosítható sportlétesítmények maradtak hátra, amelyeket a Lillehammeri Olimpiai Park kezel.[6]
A Håkons Hallt, ahol az olimpia jégkorong mérkőzései zajlottak, nem csak sportesemények, hanem kongresszusok, kiállítások, koncertek rendezésére is használják. Ugyancsak helyet ad kereskedelmi rendezvényeknek is a Birkebereinen Sístadion. A város egyik jelképe a Lysgårdsbakkene Síugró Aréna környezetbe simuló mesterséges dombja. Többféle téli sport helyszíne a Kanthaugen Szabadstílus Aréna (szánkó, tobogán stb.). Olimpiai helyszín volt a Lillehammer belvárosától 15 kilométerre fekvő hunderfosseni bobszánkó pálya is.
2016-ban a városban rendezik a II. téli ifjúsági olimpiai játékokat.[7]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Ordfører og varaordfører
- ↑ Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023. Statistics Norway, 2023. február 21.
- ↑ 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023. Statistics Norway, 2023. február 21.
- ↑ Norvég Térképészeti Hivatal: Arealstatistikk for Norge 2020 (bokmål norvég nyelven). Norvég Térképészeti Hivatal, 2019. december 20.
- ↑ 1994 - Lillehammer
- ↑ A lillehammeri olimpiai park honlapja (angolul és norvégül). [2008. március 25-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. június 24.)
- ↑ „Lillehammer rendezi a 2016-os ifjúsági téli olimpiát”, hvg.hu, 2011. december 7. (Hozzáférés: 2011. december 12.)