Lipcsei csata
Lipcsei csata | |||
![]() | |||
A lipcsei csata | |||
Konfliktus | Napóleoni háborúk | ||
Időpont | 1813. október 16–19. | ||
Helyszín | Szászország | ||
Eredmény | Francia vereség | ||
Szemben álló felek | |||
| |||
Parancsnokok | |||
| |||
Szemben álló erők | |||
| |||
Veszteségek | |||
| |||
Térkép | |||
![]() | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Lipcsei csata témájú médiaállományokat. |
Hatodik koalíciós háború (1812–1815) |
---|
Lützen • Bautzen • Großbeeren • Katzbach • Drezda • Kulm • Dennewitz • Lipcse • Hanau • Sehested • Brienne • La Rothière • Mincio • Hatnapos hadjárat (Champaubert – Montmirail – Château-Thierry – Vauchamps) • Mormant • Montereau ��� Bar-sur-Aube – Craonne – Laon • Reims • Arcis-sur-Aube • Fère-Champenoise • Montmartre • Párizs • Párizsi béke (1814) |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f7/Leipzig_Battle-hu.svg/300px-Leipzig_Battle-hu.svg.png)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d1/Leipzig_Battle_2-hu.svg/300px-Leipzig_Battle_2-hu.svg.png)
A lipcsei csata vagy a népek csatája 1813. október 16–19. között zajlott le. Ez volt a napóleoni háborúk döntő ütközete. Napóleon súlyos vereséget szenvedett, ami a németországi és lengyelországi francia uralom végét és egyben Napóleon bukását jelentette.
Előzményei
[szerkesztés]Miután visszavonult Oroszországból, Napóleon 1813-ban újabb támadást indított Németország területén. Mivel csapatai nem tudták elfoglalni Berlint, visszavonultak az Elba folyótól nyugatra. Amikor a szövetségesek a Lipcsén áthaladó összeköttetési vonalait fenyegették, a császár arra kényszerült, hogy a városba összpontosítsa erőit.
Napóleon franciákból, olaszokból, lengyelekből, szászokból álló serege 195 000 főt számlált, míg a szövetséges osztrák–orosz–porosz–svéd haderő 340 000 főből állt. Az osztrákokat Schwarzenberg herceg, a poroszokat Blücher tábornagy, az oroszokat Benningsen tábornok, míg a svédeket az egykor francia marsallból lett trónörökös, Jean-Baptiste Bernadotte tábornok vezette.
A csata
[szerkesztés]A csata 1813. október 16-án kezdődött, amikor is Napóleon meghiúsította Schwarzenberg herceg 75 000 katonájának délről és Blücher tábornagy 54 000 emberének északról indított összehangolt támadását, de nem mért akkor rájuk döntő csapást. A bekerítő ellenséges csapatok száma azonban október 17-én az átmeneti nyugalom idején tovább nőtt Benningsen és Bernadotte csapatainak megérkezésével.
Az október 18-án több mint 300 000 katonával, négy irányból indított szövetséges támadás Lipcse peremén érte a franciákat. A franciák kilenc órán át állták a rohamokat, majd visszaszorultak a külvárosokba.
Október 19-én hajnali két órakor Napóleon az Elster folyó egyetlen hídján át megkezdte a visszavonulást nyugat felé. A visszavonulás során minden rendben zajlott addig, míg egy rémült tizedes túl korán – déli egy órakor – fel nem robbantotta a visszavonuló franciákkal zsúfolt hidat, holott a szövetségesek támadása egyelőre nem fenyegetett. A robbantás következtében az utóvéd 30 000 katonája és sebesültje csapdába esett, majd a következő napon fogságba került.
A csatában gróf Széchenyi István kulcsfontosságú küldetést hajtott végre: célba juttatva Schwarzenberg tábornagy parancsát Blüchernek, oroszlánrészt vállalt Napóleon bukásában.
Következményei
[szerkesztés]A lipcsei vereség után Napóleon bukása elkerülhetetlenné vált.
A csatában esett el Józef Antoni Poniatowski marsall, lengyel herceg. A csata után Napóleon elveszítette a német és lengyel befolyási területét, és a szövetségesek előtt megnyílt az út a Rajnáig.
Érdekesség, hogy manapság is rendszeresen tárnak fel a lipcsei csata halottait őrző jelöletlen tömegsírokat.[1]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Napóleon korabeli tömegsírok Lipcsénél. Index.hu. 2012. márc. 30.
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Battle of Leipzig című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Források
[szerkesztés]- Bauer, F.: Die Völkerschlacht bei Leipzig, Militärverlag der Deutschen Demokratischen Republik, Berlin (1988).
- Farkas, P., Adorján A., Seress L.: Forradalom és császárság - A Francia Forradalom és Napoleon, Singer és Wolfner Új Idők Irodalmi Intézet, Bp. (1914).
- Kunszabó Ferenc: És ég az oltár (Szépirodalmi Kvk)
- Tarlé J.: Napoleon, Gondolat, Bp. (1972).
- Bueno, J-F., Cosseron S.: Napóleon nagy csatái, Kossuth, Bp. 2000.
- Henderson E. H.: Blücher and the uprising of Prussia against Napoleon, 1806-1815. Putnam, New York, (1911). (reprint: Aylesford : R.J. Leach, c1994 ISBN 1-873050-14-3)
További információk
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/88/Voelkerschlachtdenkmal.jpg/165px-Voelkerschlachtdenkmal.jpg)
- napoleon.lap.hu
- A lipcsei csata részletes leírása (angol nyelven)
- Napóleon bukása - NATIONAL GEOGRAPHIC MAGYARORSZÁG
- Boross László: Háború és véderőrendszer IV.
- A napóleoni háborúk, 1796-1815 – térkép[halott link]
- http://polgarportal.hu/a-legnagyobb-magyar-hostette-a-nepek-csatajaban/ Archiválva 2021. október 10-i dátummal a Wayback Machine-ben
- 1813
- Szászország csatái a napóleoni háborúkban
- Lengyelország csatái
- Ausztria csatái a napóleoni háborúkban
- Svédország csatái
- Franciaország csatái a napóleoni háborúkban
- Oroszország csatái a napóleoni háborúkban
- Poroszország csatái a napóleoni háborúkban
- Lipcse
- Magyarország csatái
- A hatodik koalíciós háború csatái