Pusztaszabolcs
Pusztaszabolcs | |||
![]() | |||
Fould-Springer–Wooster-kastély | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Fejér | ||
Járás | Dunaújvárosi | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Simonné Zsuffa Erzsébet (független)[1] | ||
Jegyző | Vezér Ákos | ||
Irányítószám | 2490 | ||
Körzethívószám | 25 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 5764 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 113,12 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 121[3] m | ||
Terület | 51,67 km² | ||
Földrajzi nagytáj | Alföld[4][5] | ||
Földrajzi középtáj | Mezőföld[4][5] | ||
Földrajzi kistáj | Közép-Mezőföld[4][5] | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Pusztaszabolcs weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Pusztaszabolcs témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Pusztaszabolcs város Fejér vármegye keleti részén a Dunaújvárosi járásban. Fontos vasúti csomópont és mezőváros.
Fekvése
[szerkesztés]A város a Közép-Mezőföldön, a 6205-ös és a 6207-es utak találkozásánál fekszik; közigazgatási területén, illetve Felsőcikolapuszta külterületi városrészén áthalad a 6209-es út is; Felsőcikolát a városközponttal a 62 112-es út köti össze. Budapest 50, a vármegye két megyei jogú városa közül Székesfehérvár 35, Dunaújváros pedig 30 kilométerre fekszik a településtől. A várostól nagyjából 10–10 kilométerre található a Velencei-tó, illetve a Duna.
Közlekedés
[szerkesztés]Pusztaszabolcs vasútállomás vasúti csomópont. A Budapest–Pécs-vasútvonal/Budapest–Pécs-vasútvonal vasúti fővonalból itt ágazik ki a Pusztaszabolcs–Paks-vasútvonal és a Székesfehérvár–Pusztaszabolcs-vasútvonal. Elővárosi vonatok kötik össze Budapesttel, Dunaújvárossal, Sárbogárddal, Dombóvárral, Székesfehérvárral. A székesfehérvári vonal kivételével minden irányban Stadler FLIRT típusú modern motorvonatok közlekednek, de a még nem villamosított székesfehérvári vonalon 2019 áprilisától szintén korszerű szerelvények járnak: Siemens Desiro motorvonatok váltották föl a korábbi Bzmotokat.
Pusztaszabolcs az M6-os autópályáról közelíthető meg közúton leggyorsabban, de az M7-esről is elérhető. A településen áthalad az Adony-Velence közti 6207-es út, valamint mellékút köti össze Besnyővel (6205) és Szabadegyházával (6209) is. Autóbuszok Székesfehérvár és Velence felől érkeznek naponta többször a településre.
Településrészei
[szerkesztés]- Felsőcikolapuszta a központtól bő 3 kilométerre fekszik, déli irányban. 2011-es adatok szerint a lakónépessége 149 fő, a lakások száma 45 volt.[6]
- Paksidűlő Pusztaszabolcs centrumától 2,5 kilométerre fekszik, dél-délkeleti irányban. 2011-es adatok szerint a lakónépessége 8 fő, a lakások száma pedig 1 volt.[7]
- Szabolcspuszta Pusztaszabolcs centrumától 1 kilométerre fekszik, nyugati irányban. 2011-es adatok szerint a lakónépessége 97 fő, a lakások száma 16 volt.[8] Szabolcspusztán a Pusztaszabolcsi Agrár Zrt. nevű vállalat működik.[9]
Története
[szerkesztés]Árpád-kor
[szerkesztés]Pusztaszabolcs története több ezer éves múltra tekint vissza. A régészeti ásatásokkal felszínre kerültek bronzkori, kelta, illetve római kori tárgyi emlékek. Pusztaszabolcsról való egy római főtiszt (Vetus Salina) által készített síremlék kőfelirata. A számtalan régészeti lelet egyértelmű bizonyíték arra, hogy az itt élők fejlett kézművességet folytattak. A magyarok a már korábban letelepedett avarokkal és belső-ázsiai népekkel keveredve hoztak létre itt szálláshelyet. Az Árpád-kori letelepülésre több 10–11. századi régészeti emlék, továbbá a település neve utal. Pusztaszabolcs feltehetőleg a Szabolcs elnevezésű, Árpád nemzetséggel rokon, Előd–Szabolcs–Csák-nemzetségből ered. A Puszta előtag sokkal később egy helységnév-rendezés során került a település nevébe. A település nevével először 1302-ben találkozunk írott dokumentumban: „a székesfehérvári káptalan és a dudari Csák testvérek megosztoztak »Zabvos« falun” (Zabvos = Szabolcs / Györffy György 1971-es tanulmánya alapján).
Története a 14. század végéig
[szerkesztés]A környék a 14. század végéig királyi birtok volt, később a birtokosok gyakorta váltották egymást, majd török fennhatóság alá került a terület. Feltehetően ekkor semmisült meg a korábbi középkori település. A törökök fokozatos visszaszorításával Pusztaszabolcs környéke - a jó minőségű földnek köszönhetően - hamar újranépesült. A 17. században Szabolcson 80 házban szerb parasztok laktak, akik a török szultánnak és az osztrák császárnak is adóztak. A 18. század végére a földek a Zichy család birtokába kerültek. Az itt élő uradalmi cselédek száma 1830-ban 538 fő volt.
A kiegyezés időszakában
[szerkesztés]A kiegyezés időszakában a gazdasági fellendülésnek köszönhetően megindult a községgé szerveződés. 1870-ben Fejér Vármegye Törvényhatósági Bizottsága 1875-ben „községesített puszták”-ként létrehozta Szabolcs elnevezésű községet. 1881-ben készült el a község bel- és külterületének első térképe. 1896-ban megváltoztak a birtokviszonyok. A szabolcspusztai területek báró Fould-Springer család birtokába kerültek, Felső-cikola birtoktesteit pedig Hirsch-Halász Alfréd budapesti ügyvéd vásárolta meg.
A 19. század végétől az első világháborúig
[szerkesztés]A változások a századfordulóra nem csupán a birtokviszonyok átrendezésében voltak megfigyelhetők. Megjelent a szervezett keretek között zajló oktatás (kb. 250 tanulóval). Gyökeres változásokat eredményezett, hogy 1882-ben megindult a vasúti forgalom Budapest–Sárbogárd között, majd 1896-ban Budapest–(Pusztaszabolcs)–Paks és Pusztaszabolcs–Székesfehérvár között is. Fokozatosan kiépült a pusztaszabolcsi pályaudvar. A pályaudvarhoz kapcsolódóan épültek a központban a vasúti szolgálati lakások és a vasutat kiszolgáló infrastruktúra. A századfordulón megtelepedett vasutasság jelentősen megváltoztatta a település szociológiai jellemzőit. A modern kispolgári felfogás (nyugdíjpénztár, egészségügyi és szociális ellátás, lakás biztosítása) további fejlődést indukált. A kedvező tényezőknek köszönhetően a település lakossága 1830 és 1920 között megközelítőleg háromszorosára növekedett.
A település története a 20. században
[szerkesztés]Az első világháború és a trianoni békeszerződés megpróbáltatásai után több száz menekült vasutas érkezett a községbe. Az ideiglenesen keletkezett lakás- és földhiányt 1922-ben az Országos Földbirtokrendező Bizottság rendeletben szabályozta, a vasúttól keletre lévő területeken 59 házhelyet osztottak ki. A házhelyosztással egyidőben a Nagyatádi Szabó-féle földreform alapján kb. 1600 hold földet is kiosztottak. 1923-ig a község a három uradalmi pusztára és a vasúti telepre tagozódott, de 1924-re a településrészek gyakorlatilag egybeépültek. Részben a fenti tényezőknek köszönhetően az 1920-as években a község több ízben kérvényezte a járási székhely áthelyezését Adonyból. Az indokok között szerepelt a központi fekvés, a vasúti csomópont jelleg és a gyors ütemű gazdasági és társadalmi fejlődés. 1916-ban a vasút mellett felépítették a községházát és az első vasúti iskolát (1925), ahol a nagyszámú vasutas dolgozók gyermekeit tanították, és később a nem vasutas szülők gyermekei előtt is megnyitotta a kapuit. 1925-ben fogda épült, majd 1926-ban tűzoltóság. 1929. június 29-én nyitották meg a Kaszinót, továbbá állandó körorvost és gyógyszertárat is kaptak. 1931-ben csendőrőrs létesült a községben. 1932 tavaszán a kereskedelmi miniszter engedélyezte a település számára a heti vásár tartását. 1938-ban nyitották az első óvodát 40 férőhellyel. 1935-ben alkották a községrendezési szabályrendeletet. 1939 decemberében nyitott ki a helyi mozgófénykép-színház. 1940-ben szentelték fel a község katolikus templomát. 1941-ben artézi kutat (107 m) ásatott az Országos Közegészségügyi Intézet, 1943-ban közösségi tüdőgondozó intézet is létesült. A második világháborúban hónapokig állt Pusztaszabolcs a frontvonalban, ezért több ház elpusztult. A lakosság száma 1945. május 17-én 3560 fő volt.
Története 1945 után
[szerkesztés]Az 1945 utáni gyors fejlődés alapját a földreformmal teremtették meg. 1945 és 1952 között több ezer hold földet osztottak szét, és 190 családi ház is felépült. 1949 februárjában megalakult a Felső-Cikolai Állami Gazdaság, májusban földműves-szövetkezeti kezelésbe kerültek a magánboltok, októberben Dózsa György nevét vette fel a település első termelőszövetkezeti csoportja. 1950-ben jött létre a Petőfi Sándor termelőszövetkezeti csoport, majd a következő hónapban vegyesipari KTSZ alakult Pusztaszabolcson, amely szövetkezések augusztus 20-án egyesültek Béke TSZ néven. 1946-tól folyamatosan állt vissza a vasúti rend. Helyreállították a székesfehérvári és a pécsi vonalat, bevezették az elektromos áramot, az ivóvizet, a gázt, a telefont, a szennyvízcsatornát; járható utak, művelődési ház és könyvtár épült. Az életminőség javulását célzó fejlesztések mellett beindult a lakásépítési hullám is. A II. világháborút követő 25 évben több mint ezer lakás épült, köztük panel lakóépületek is. 1957-ben épült a keverőüzem (terménytároló és feldolgozó), 1958-ban átadták a MÁV sportpályát, és bölcsődét avattak. 1963-ban alapították a Gimnázium és Szakközépiskolát (épület átadása 1968-ban történt). 1962-ben Gépjavító Állomást (gépszerelés) létesítettek. 1963-ban Pusztaszabolcsi központtal létrejött a körzeti földműves szövetkezet (ÁFÉSZ). A fejlődés következtében 1970-ben Pusztaszabolcs nagyközségi rangra emelkedett. A lakosság száma 1950 és 1980 között 3500 főről 6000 főre növekedett.
Története 1990-től napjainkig
[szerkesztés]Az 1990-es rendszerváltást követően megszűnt gyárak (gépjavító, gumigyár, radiátorgyár) helyét új modern üzemek vették át. Pusztaszabolcson található Közép-Európa legnagyobb élfurnérgyára, mely német tulajdonban van (Heitz-Élfurnér Művek), valamint az elővárosi vasúthálózat javítóbázisa, mely svájci tulajdon (Stadler Kft.). A mezőgazdasági termelés kiemelkedő cégei: az Agrár Zrt, valamint az MKSZ kft. Napjainkban a vasút reinkarnációjának figyelembevételével Pusztaszabolcs ipari-közlekedési gazdasági szerkezetű. Jelenleg a településen 6500 lakos él; 500 tanulóval általános iskola, 250 fővel két óvoda, 300 fővel középiskola működik. A Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat egy három településre kiterjedő mikrotérségi központ. A belső úthálózat 35,5 km hosszú, melynek 50%-a szilárd burkolattal ellátott. Pusztaszabolcson minden közmű (csatorna, víz, gáz, telefon, mobil fedettség, kábeltévé) 100%-ban kiépített, ezzel meghaladja az országos átlagot. A lakások száma körülbelül 2300.
A településen három védőnői, öt orvosi körzet és egy mentőállomás, rendőrség, posta, önkéntes tűzoltóállomás működik. 2008-ban kapott városi rangot.[10] 2014 óta katasztrófavédelmi őrs is üzemel a városban.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Gubicza Tibor (független)[11]
- 1994–1998: Gubicza Tibor (független)[12]
- 1998–2002: Ifj. Czompó István (független)[13]
- 2002–2006: Czompó István (független)[14]
- 2006–2010: Czompó István (független)[15]
- 2010–2012: Czompó István (független)[16]
- 2013–2014: Csányi Kálmán (független)[17]
- 2014–2019: Csányi Kálmán (Fidesz-KDNP)[18]
- 2019–2024: Simonné Zsuffa Erzsébet (független)[1]
- 2024– : Tüke László (Fidesz-KDNP; október 1-jével léphet hivatalba)
Az 1998-as és a 2010-es választások közötti időszakban a polgármester személye nem változott, csak 2002-től elhagyta korábban használt előnevét.[19]
A településen 2013. január 20-án időközi polgármester-választást tartottak,[17] mivel az előző polgármester (egészségügyi okokból[19]) lemondott posztjáról.[20][21]
Gazdaság, lakosság
[szerkesztés]A helyi ipar meghatározó elemei:
-Fafeldolgozással foglalkozó Heitz-Élfurner Művek,
-Személy- és teherszállítással foglalkozó MÁV Zrt. pusztaszabolcsi központi pályaudvara,
-Tömítéskészítéssel és gumialkatrész-gyártással foglalkozó Lédem 2000 Kft.,
-Takarmánykeveréssel foglalkozó MKSZ Kft.,
-Elővárosi villamos motorvonatok javításával foglalkozó Stadler Magyarország Vasúti Karbantartó Kft.
Az agrárgazdaság erős. A termelőszövetkezetek felbomlásával kialakult gazdasági társaságok művelik a térség földjeinek 90%-át.
A földművelésen kívül jelentős az üzemi állattartás is.
Jelentősebb cégek:
-Pusztaszabolcs Agrár Zrt.,
-Felsőcikola NO2 Kft.,
-4M-97 Kft.
A szolgáltatási szektor minden területre kiterjed. Panzió, cukrászdák, posta, bank, fodrász és kozmetikus üzletek, testépítő szalonok, kiskereskedelmi egységek és természetgyógyász működik itt.
A munkanélküliségi ráta alacsony. A lakosság egy része a környező városokban (Százhalombatta, Dunaújváros, Székesfehérvár, Budapest) keres munkát.
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 6026 | 5957 | 5904 | 5845 | 5907 | 5786 | 5764 |
2013 | 2014 | 2015 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85,2%-a magyarnak, 0,6% cigánynak, 0,2% görögnek, 0,4% németnek, 0,1% románnak mondta magát (14,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 30,8%, református 6,6%, evangélikus 0,4%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 27,7% (32,9% nem nyilatkozott).[22]
2022-ben a lakosság 89,3%-a vallotta magát magyarnak, 0,6% cigánynak, 0,4% németnek, 0,2% románnak, 0,1-0,1% görögnek, ukránnak, horvátnak és szlováknak, 2,6% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (10,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 18,5% volt római katolikus, 6,1% református, 0,5% görög katolikus, 0,4% evangélikus, 1,5% egyéb keresztény, 0,8% egyéb katolikus, 27,8% felekezeten kívüli (44,3% nem válaszolt).[23]
Nevezetességei
[szerkesztés]- Református templom
- Római katolikus templom, kora barokk orgonával
- MÁV 375 sorozatú gőzmozdony szobormozdonyként kiállítva a vasútállomáson
- 2022. július 7-én átadásra került Pusztaszabolcson, a Hagyományok Háza mögötti területen a Zöld város projekt részeként megvalósuló szabadidőpark és játszótér.[24]
Híres emberek
[szerkesztés]Testvértelepülések
[szerkesztés]Képgaléria
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Pusztaszabolcs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 3.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Pusztaszabolcs, Hungary (angol nyelven) (html). Falling Rain Genomics, Inc. (Hozzáférés: 2017. július 15.)
- ↑ a b c Fejér megyei kistérségek összehangolt stratégiai programja (pdf) pp. 29–34. Sárvíz Térségfejlesztő Egyesület, 2001. [2013. május 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. július 11.)
- ↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
- ↑ A Magyar Köztársaság Helységnévtára, 2011 (magyar nyelven) (php). Központi Statisztikai Hivatal, 2011. január 1. (Hozzáférés: 2012. május 19.)
- ↑ A Magyar Köztársaság Helységnévtára, 2011 (magyar nyelven) (php). Központi Statisztikai Hivatal, 2011. január 1. (Hozzáférés: 2012. július 3.)
- ↑ A Magyar Köztársaság Helységnévtára, 2011 (magyar nyelven) (php). Központi Statisztikai Hivatal, 2011. január 1. (Hozzáférés: 2012. július 3.)
- ↑ Pusztaszabolcsi Agrár Zrt. (magyar nyelven) (html). Cylex Tudakozó. (Hozzáférés: 2012. július 3.)
- ↑ TúraBÁZIS.hu: Pusztaszabolcs település bemutatása (magyar nyelven). www.turabazis.hu, 2015 (Hozzáférés: 2024. március 31.)
- ↑ Pusztaszabolcs települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Pusztaszabolcs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 26.)
- ↑ Pusztaszabolcs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 27.)
- ↑ Pusztaszabolcs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 27.)
- ↑ Pusztaszabolcs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 27.)
- ↑ Pusztaszabolcs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. június 18.)
- ↑ a b Pusztaszabolcs települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2013. január 20. (Hozzáférés: 2020. június 14.)
- ↑ Pusztaszabolcs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 26.)
- ↑ a b In memoriam Czompó István – Pusztaszabolcsi József Attila Általános Iskola (magyar nyelven). (Hozzáférés: 2024. március 31.)
- ↑ 2013. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2013 (Hozzáférés: 2020. június 14.)
- ↑ MTI: Lemondott Pusztaszabolcs független polgármestere (magyar nyelven). index.hu, 2012. október 1. (Hozzáférés: 2024. március 31.)
- ↑ Pusztaszabolcs Helységnévtár
- ↑ Pusztaszabolcs Helységnévtár
- ↑ Kecskés Zoltán: Játszóteret és szabadidőparkot avattak Pusztaszabolcson (videó) (magyar nyelven) (HTML). Fejér Megyei Hírlap. Mediaworks Hungary Zrt., 2022. július 7. [2022. július 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. július 8.)
Források
[szerkesztés]- A pusztaszabolcsi templom története
- Kádár Béla: Pusztaszabolcs története
- Községtörténeti Füzetek sorozat (Hagyományőrző Alapítvány kiadásában)
További információk
[szerkesztés]- Pusztaszabolcs.lap.hu – Linkgyűjtemény
Gárdony, Velence | Besnyő | Beloiannisz, Besnyő |
Zichyújfalu | Iváncsa | |
Szabadegyháza | Perkáta | Adony |