Reimsi katedrális
![]() |
A Reimsi székesegyház, Saint Remi kolostora és a Palais du Tau, Reims világörökségi helyszín része |
Reimsi katedrális (székesegyház) | |
Notre-Dame de Reims | |
| |
![]() | |
főhomlokzat | |
![]() | |
Vallás | katolicizmus |
Egyházmegye | Reimsi főegyházmegye |
Építési adatok | |
Építése | 13. század |
Stílus | Rayonnant |
Tervezője | Jean d'Orbais |
Alapadatok | |
Magasság | 81 m |
Világörökségi adatok | |
Világörökség-azonosító | 601-002 |
Típus | Kulturális helyszín |
Kritériumok | I, II, VI |
Felvétel éve | 1991 |
Elérhetőség | |
Település | Reims |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
A Reimsi katedrális (székesegyház) weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Reimsi katedrális (székesegyház) témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A reimsi katedrális Franciaország északi részén, Reimsben található, az ország egyik legfontosabb gótikus temploma, építészeti remekmű. 1991 óta az UNESCO Világörökség része. Évszázadokig itt koronázták a francia királyokat.
Leírása
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/Plan.cathedrale.Reims.png/153px-Plan.cathedrale.Reims.png)
A háromhajós bazilikának kialakított katedrális a nyugati homlokzat kivételével már a 13. században (1211–1311) elkészült. Végleges formáját a 14. században nyerte el, miután a hajót meghosszabbították, hogy így több helyet alakítsanak a koronázási szertartásokon jelen levők számára. A tető és a tornyok egy 1481-es tűzvészben leégtek.
A templom legmarkánsabb jellegzetessége a domborművekkel és szobrokkal gazdagon díszített nyugati homlokzat – a középkori szobrászat nagyszerű példája. A két zömök és alacsony torony 81 méter magas, eredetileg tetőcsúcsot terveztek, így a magasságuk 120 méter lett volna. A főbejárat Szűz Máriának van szentelve. Közvetlenül a főbejárat fölött található a gótikus csúcsíven belül egy rózsaablak. A nyugati homlokzat közepét a fő rózsaablak foglalja el, alatta a Királyok galériája I. Klodvig keresztelését, valamint utódait ábrázolja.
Belül a katedrális 139 méter hosszú, az öthajós keresztháznak dupla négyezete van, és 55 méter széles, a háromhajós hosszház 32 méter széles.
A katedrálist 1870-ben IX. Piusz pápa nevezte ki ún. basilica minornak. A templom az első világháborúban súlyosan megsérült, többek között teljesen leégett a 15. századi fa tetőszerkezet. A felújítást 1919-ben kezdték el, amely húsz évig tartott. A második világháborút szerencsésen átvészelte. 1974-ben szentelték fel a Marc Chagall készítette színes ablakokat.
- Királykoronázások
-
Klodvig megkeresztelkedése
-
VII. Károly francia király koronázása
-
XIII. Lajos francia király koronázása
-
XV. Lajos francia király koronázása
-
XVI. Lajos francia király koronázása
-
X. Károly francia király koronázása
- A katedrális kívülről
-
Az első világháborús ágyúzások után
-
A déli torony
-
A szentély felől
-
A homlokzat
-
A kapuk
-
Az oldalfal
-
Vízköpő
-
Vízköpő
-
Vízköpő
-
Fleur-de-Lys
Források
[szerkesztés]- Werner Schäfke: Frankreichs gotische Kathedralen. DuMont Kunst-Reiseführer. DuMont, Köln, 1994 (192. oldal és képek)
- B. Szűcs Margit: Franciaország építészete I-II. Budapest: Corvina. 1977. = Az építészet világa, 3, 8. ISBN 963 13 0195 8