Reuss
Reuss | |
Közigazgatás | |
Országok | ![]() |
Települések | Luzern, Emmen, Bremgarten |
Földrajzi adatok | |
Hossz | 164,4 km |
Forrásszint | 2640 m |
Vízgyűjtő terület | 3426 km² |
Forrás | Uri kanton |
![]() | |
Torkolat | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Reuss témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8d/Luzern_asv2022-10_Nadelwehr_img2.jpg/200px-Luzern_asv2022-10_Nadelwehr_img2.jpg)
A Reuss az Aare jobb oldali mellékfolyója Svájcban. Hossza 160 km. Vízgyűjtő területe 3411 km², amiből 145 km² a gleccserekre esik.
Útja
[szerkesztés]Uri kantonban, négy forráspatak egyesüléséből keletkezik, amelyek közül a legnagyobb, az Urseren vagy Realper-Reuss a Furka-hágóról jön, míg a Gotthard-Reuss a St.-Gotthardról, és ezek Hospenthalnál egyesülnek. Dermattnál beleömlik az Oberalp tavának lefolyása, a folyó ezután észak-északkeletnek fordul, áttöri azon szurdokot, amelyet Ördöghídjának hívnak, végül Geschenennél felveszi a Geschenen-völgyi Reusst, Wasennél a Maient, Amstegnél a Maderani-völgyből a Kerstelenbachot, azután a Schachenthal lefolyását, itt hirtelen északnak fordul és folyása lelassul. Altdorftól nem messze, Seeland és Flüelen között a Vierwaldstätti-tóba ömlik. A tavat Luzernnél hagyja el, csakhamar beleömlik a Waldemme vagyis Kis-Emme; Zug, Zürich és Aargau között határfolyóként szolgál, azután fölveszi a Lorzét, átlép Aargauba és Windisch közelében torkollik az Aare folyóba.
Források
[szerkesztés]- Bokor József (szerk.). Reuss, A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X