Almatos sritis
Almatos sritis kaz. Алматы облысы | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||
![]() | |||||||
Valstybė | ![]() | ||||||
Administracinis centras | Konajevas | ||||||
Rajonų skaičius | 17 | ||||||
Gyventojų | 1 497 025[1] | ||||||
Plotas | 105 411 km² | ||||||
Tankumas | 14 žm./km² | ||||||
![]() |
Almatos sritisVikiteka |
Almatos sritis (kaz. Алматы облысы) – administracinis vienetas Kazachijos pietryčiuose. Įkurta 1932 m. kovo 10 d., 1997 m. sujungta su Taldykorgano sritimi. Rytuose ribojasi su Kinija, pietuose – su Kirgizija. Centras – Konajevas.
2022 m. atskirta Žetysu sritis.
Geografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/74/IMG_7431-Sharyn_canyon.jpg/220px-IMG_7431-Sharyn_canyon.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fd/Kazakhstan_provinces.svg/260px-Kazakhstan_provinces.svg.png)
Srities šiaurėje yra Saryjesik Atyrau, Taukumo smėlėtosios lygumos, Šiaurės vakaruose – Ilio delta, pietuose ir pietvakariuose – Užilės Alatau (didžiausias aukštis 4973 m), Ketmenio, Kungei Alatau, Terskei Alatau kalnagūbriai.
Lygumose smėlynai, druskožemiai, auga saksaūlų giraitės, priekalniuose kaštoniniai dirvožemiai, stepių augalija, aukščiau -juodžemiai, lapuočių miškai, nuo 1500 m – subalpinės ir alpinės pievos.
Didžiausia upė Ilis, lygumose gausu sausvagių. Šiaurės vakaruose yra Balkašo ežero, rytuose – Kapčiagajaus tvenkinys.
Klimatas
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Klimatas žemyninis. Sausio vidutinė temperatūra lygumose nuo -10 iki -14, priekalniuose nuo -5 iki -6 °C, liepos atitinkamai 24 ir 18-20 °C. Lygumose iškrinta 125–300 mm, priekalniuose ir kalnuose 500–1000 mm kritulių per metus.
Gyvūnija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Veisiasi džeiranai, saigos, rudieji lokiai, irbiai, archarai, maralai, lūšys.
Naudingosios iškasenos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Kasama klintis, kvarcinis smėlis, gipsas, rusvoji anglis ir akmens anglis, polimetalų rūdos.
Miestai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Pramonė
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Yra Almatos hidroelektrinė ir Kapčiagajaus hidroelektrinė. Išvystyta spalvotoji metalurgija, mašinų gamyba, siuvimo, veltinių vėlimo, gelumbės, galanterijos, tekstilės, statybinių medžiagų, stiklo, porceliano, maisto pramonė, metalo apdirbimas. Dujotiekis: Almata-Buchara. Laivuojamas Balkašas ir Ilis.
Žemės ūkio naudmenų – 16,4 mln. ha, iš jų 14,9 mln. ha užima pievos ir ganyklos, 1,5 – ariamoji žemė (1998 m.). Auginami javai, daržovės, tabakas, cukriniai runkeliai. Išplėtota sodininkystė ir vynuogininkystė. Veisiami galvijai, avys, ožkos, arkliai, kupranugariai, kiaulės, naminiai paukščiai.[2]
Demografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Gyvena daugiausia kazachai (59,4 %), rusai (21,8 %), uigūrai (9,0 %). Miesto gyventojų 29,8 % (1999 m.) Gyventojų vidutinis tankumas 7,3 žm./km².
Turizmas
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Kalnuose netoli Almatos yra kurortų, poilsio namų, sanatorijų. 195 km į rytus nuo Almatos, prie sienos su Kinija yra Čaryno nacionalinis parkas, kuriame driekiasi gilus Čaryno kanjonas.
Šaltiniai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- ↑ KAZAKHSTAN, citypopulation.de
- ↑ Almatos sritis. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001
Nuorodos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2018-07-16 iš Wayback Machine projekto.