Apsauginis vožtuvas
![]() |
Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į patikimus šaltinius. Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |
Apsauginiai vožtuvai (angl. safety valve) – tai automatiniai vožtuvai, kurių paskirtis yra atsidaryti vidiniam sistemos slėgiui pasiekus nustatytą ribą ir nuleisti iš sistemos vandenį.
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/12/Apsauginis_vo%C5%BEtuvas.png/220px-Apsauginis_vo%C5%BEtuvas.png)
Apsauginis vožtuvas grįžta į pradinę padėtį automatiškai, sistemos vidiniam slėgiui nusileidus iki nustatyto slėgio. Prietaisas apsaugo nuo nepageidaujamų reiškinių, susijusių su nekontroliuojamu temperatūros ar slėgio padidėjimu.
Funkcija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Pagrindinė apsauginių vožtuvų paskirtis yra apsaugoti sistemą ir įrenginius nuo per didelio slėgio ar vakuumo. Esant per dideliam ar per mažam sistemos slėgiui apsauginiai vožtuvai atsidaro, taip išleisdami per didelį arba padidindami mažą sistemos slėgį iš atmosferos, o slėgiui pasiekus darbinius parametrus – vožtuvai užsidaro.
Sumontavus šio tipo vožtuvus, sumažinama hidraulinio smūgio tikimybė ir sumažinamas vandens suvartojimas. Slėgis sistemoje palaikomas pastovus, netgi esant dideliems slėgio svyravimams prieš slėgį mažinantį vožtuvą. Slėgio sumažinimas ir pastovaus slėgio palaikymas sumažina vandens srauto keliamą triukšmą.
Dažnu atveju apsauginis vožtuvas yra paskutinė apsaugos grandis, todėl labai svarbu, kad vožtuvas būtų tinkamai parinktas bei patikimai dirbtų bet kokiomis darbinėmis sąlygomis. Prieš apsauginius vožtuvus neleidžiama montuoti jokios uždaromosios armatūros.
Veikimo principas
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Spyruokliniai arba tiesioginio veikimo slėgį mažinantys vožtuvai veikia jėgų balansavimo principu. Diafragmos išvystoma jėga veikia prieš spyruoklės jėgą. Jei išeinantis slėgis nukrenta dėl prasidėjusio vandens suvartojimo, spyruoklės išvystoma jėga atidaro vožtuvą. Padidėjus išeinančiam slėgiui jėgų balansas tarp diafragmos ir spyruoklės vėl išsilygina.
Įeinantis slėgis neturi jokios įtakos nei atidarant, nei uždarant vožtuvą. Dėl balansavimo pagal slėgį įeinančio slėgio svyravimai neturi įtakos palaikomam išeinančiam slėgiui.
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/54/Cologne_Germany_Bopp%26Reutter-Safety-Relief-Valve-01.jpg/220px-Cologne_Germany_Bopp%26Reutter-Safety-Relief-Valve-01.jpg)
Tipai ir naudojimo sritis
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Apsauginius vožtuvus galima suskirstyti į vakuumo apsauginius vožtuvus ir viršslėgio apsauginius vožtuvus.
Vakuumo apsauginiai vožtuvai naudojami talpų ir sistemų apsaugai nuo slėgio sumažėjimo žemiau atmosferos slėgio. Slėgis sistemoje gali mažėti daugiausia dviem atvejais – mažėjant terpės tūriui dėl išleidimo ir dėl temperatūros pokyčio. Atmosferinio slėgio uždarų talpų apsaugai dažnai naudojami kombinuoti vožtuvai, reguliuojantys tiek viršslėgį, tiek apsaugojantys nuo vakuumo.
Viršslėgio apsauginius vožtuvus galima suskirstyti į:
- Tiesioginio veikimo – dažniausiai tai yra spyruoklės suspaudimą reguliuojantis mechanizmas. Šie vožtuvai taip pat skirstomi į visiško pralaidumo ir proporcinio pralaidumo.
- Netiesioginio veikimo – vožtuvo uždarymui ir atidarymui naudojamas tos pačios terpės slėgis. Išorinis prispaudžiamasis vožtuvo paviršius yra didesnis nei apatinis išmetimo antgalio paviršius, kas leidžia laikyti vožtuvą uždarą normaliomis darbo sąlygomis.