Christopher Hitchens
Christopher Hitchens | |
---|---|
![]() | |
Gimė | 1949 m. balandžio 13 d.![]() |
Mirė | 2011 m. gruodžio 15 d. (62 metai)![]() |
Išsilavinimas | Kolumbijos universitetas |
![]() |
Christopher Hitchens |
Parašas | |
![]() |
Kristoferis Erikas Hičensas (Christopher Eric Hitchens, 1949 m. balandžio 13 d. – 2011 m. gruodžio 15 d.) – britų kilmės amerikiečių rašytojas ir žurnalistas, parašęs arba redagavęs daugiau nei 30 knygų apie kultūrą, politiką ir literatūrą. Gimęs ir baigęs mokslus Anglijoje, aštuntajame dešimtmetyje metė mokslus Oksfordo universitete ir persikėlė į Londoną, kur dirbo „New Statesman“ žurnalistu. Devintojo dešimtmečio pradžioje jis emigravo į Jungtines Valstijas ir rašė žurnalams „The Nation“ ir „Vanity Fair“.
Hičenso politinės pažiūros per visą jo gyvenimą labai keitėsi.[1] Iš pradžių save laikė demokratiniu socialistu, jaunystėje priklausė įvairioms socialistinėms organizacijoms.[2][3] Vėliau jis atsižadėjo šių politinių pažiūrų, tačiau žavėjosi tam tikrais marksizmo aspektais.[4] Jis kritiškai vertino JAV užsienio politikos aspektus, įskaitant įsitraukimą į karą Vietname, Čilėje ir Rytų Timore. Tačiau Ch. Hičensas rėmė JAV Kosovo kare. Po nusivylimo marksizmu, Hitchensas savo politinėje filosofijoje pabrėžė Amerikos revoliucijos ir JAV Konstitucijos svarbą.[5] K. Hičenso požiūris į abortus buvo nevienareikšmis. Iš etinės pusės jis nepritarė abortams, tikėdamas, kad vaisius turi teisę į asmenybę, tačiau jo požiūris į abortų teisėtumą buvo dviprasmiškas ir laikui bėgant keitėsi.[6] Hičensas taip pat buvo teisės turėti ginklą šalininkas, palaikė LGBT teises, tačiau nepritarė karui su narkotikais.[7][8] Paskutiniajame dešimtmetyje, ypač po rugsėjo 11 d. teroristinių išpuolių Hičenso politinės pažiūros pakrypo į dešinę.[1][9] 2000 m. jis pasisakė už invazijas į Iraką ir Afganistaną, 2004 m. pritarė George W. Bush perrinkimui ir laikė islamizmą pagrindine grėsme Vakarų pasauliui.[10][11]
Kristoferis Hičensas save apibūdino kaip antiteistą, ir visas religijas laikė klaidingomis, žalingomis ir autoritarinėmis.[12] Posakis „Tai, ką galima tvirtinti be įrodymų, taip pat galima atmesti be įrodymų“ tapo žinomas kaip „Hičenso skustuvas”.[13][14] Christopher Hitchens parašė kritiškas katalikų vienuolės Motinos Teresės („Misionierės pozicija” , (angl. The Missionary Position)), JAV prezidento Bill Clinton („Nelikus kam meluoti”, (angl. No One Left To Lie To)), ir amerikiečių diplomato Henry Kissinger („Henry Kissingerio teismas“) biografijas.
2011 metų gruodį Hičensas mirė nuo stemplės vėžio komplikacijų.[15]
Šaltiniai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- ↑ 1,0 1,1 Pallardy, Richard (April 9, 2022). „Christopher Hitchens“. Encyclopædia Britannica (anglų). Nuoroda tikrinta November 23, 2022. „After the September 11 attacks of 2001, Hitchens was widely perceived as having migrated to the right on the political spectrum, actively campaigning for the invasion of Iraq and deposal of Saddam Hussein and endorsing George W. Bush in the 2004 U.S. presidential election. Hitchens dropped his column for The Nation in 2002. He maintained that the shifts in his political allegiances were motivated by the right's stronger and more-interventionist stance against what he deemed "fascism with an Islamic face."“
- ↑ Christopher Hitchens – Charlie Rose. Nuoroda tikrinta 3 spalio 2021
- ↑ Seymour, Richard (27 March 2012). „The late Christopher Hitchens“. International Socialism (134). Suarchyvuota iš originalo 20 November 2019. Nuoroda tikrinta 25 August 2021.
- ↑ Hitchens, Christopher (1 April 2009). „The Revenge of Karl Marx“. The Atlantic. Suarchyvuota iš originalo 11 November 2019. Nuoroda tikrinta 1 June 2009.
- ↑ Hitchens, Christopher (2002), Why Orwell Matters, Basic Books, pg. 105
- ↑ Hitchens, Christopher (December 5, 2019). „A Left-Wing Atheist's Case Against Abortion“. Crisis Magazine (amerikiečių anglų). Sophia Institute Press. Nuoroda tikrinta November 26, 2022.
- ↑ Carter, Graydon (2021-12-17). „Christopher Hitchens Was Fearless“. The Atlantic (anglų). Nuoroda tikrinta November 26, 2022. „..., I asked him if he'd be up for writing a column on gun control. He told me that he'd love to. But he wanted to let me know up front that he was opposed to controls.“
- ↑ Hitchens, Christopher (October 12, 2009). „Legalize It“. Foreign Policy (amerikiečių anglų). Nuoroda tikrinta 2022-11-26.
- ↑ Staff (December 13, 2021). „Why Christopher Hitchens Still Matters“. Areo (amerikiečių anglų). Nuoroda tikrinta 2022-11-26.
- ↑ Parker, Ian (16 October 2006). „He Knew He Was Right: How a former socialist became the Iraq war's fiercest defender“. The New Yorker. Nuoroda tikrinta 23 November 2022.
- ↑ Hitchens, Christopher (October 31, 2004). „Christopher Hitchens: Why I'm voting for Bush (but only just)“. The Guardian (anglų). Nuoroda tikrinta November 23, 2022.
- ↑ Hitchens, Christopher (2005). Letters to a Young Contrarian. Basic Books. pp. 55, 57. ISBN 0465030335. „I am [not a] part of the generalised agnosticism of our culture. I am not even an atheist so much as I am an anti-theist... all religions are versions of the same untruth... the influence of churches, and the effect of religious belief, is positively harmful... cradle-to-grave divine supervision; a permanent surveillance and monitoring... I am [not] privy to the secrets of the universe or its creator... even [the best of the theisms] are complicit in this quiet and irrational authoritarianism.“
- ↑ Hitchens, Christopher (20 October 2003). „Mommie Dearest“. Slate. Suarchyvuota iš originalo 12 October 2018. Nuoroda tikrinta 24 April 2016.
- ↑ McGrattan, Cillian (2016). The Politics of Trauma and Peace-Building: Lessons from Northern Ireland. Abingdon: Routledge. p. 2. ISBN 978-1138775183.
- ↑ Video: Christopher Hitchens (14 August 1995) appearance on C-SPAN YouTube svetainėje