Jasai (Rumunija)
Jasai rumun. Iași | |
---|---|
![]() ![]() | |
![]() | |
Laiko juosta: (UTC+2) ------ vasaros: (UTC+3) | |
Valstybė | ![]() |
Apskritis | Jasų apskritis |
Gyventojų | 315 649 |
![]() |
Jasai |
Kirčiavimas | Jãsai |
Jasai arba Jašis (rumun. Iași) – miestas šiaurės rytų Rumunijoje esančiame Vakarų Moldavijos istoriniame regione; apskrities centras.
Vystoma juodoji metalurgija, sunkioji mašinų, chemijos, tekstilės, medienos ir maisto pramonė. Veikia universitetas. Išliko XV–XVII a. statytų cerkvių ir vienuolynų.
Istorija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/Three_Hierarchs_Iasi_from_Stefan_cel_Mare.jpg/200px-Three_Hierarchs_Iasi_from_Stefan_cel_Mare.jpg)
Jašo miesto pavadinimas kilo nuo nuo iranėnų kilmės jasų genties, XIII a. apsigyvenusios Vengrijos karalystėje.
Pirmą kartą dokumentuose paminėtas 1408 m. laiške, skirtame Lvovo miesto lenkų kilmės pirkliams. 1564–1859 m. buvo Moldavijos kunigaikštystės sostinė. Jasuose veikė tokios iškilios asmenybės kaip Miron Costin (1633–1691) bei Dimitrie Cantemir (1673–1723), įnešę svarų indėlį į rumunų kultūrą ir politiką. 1641 m. gospodaris Bazilijus Lupu mieste įsteigė Valstybės mokyklą, o Šventųjų Trijų Hierarchų vienuolyne įsikūrė spaustuvė, kuri leido rumuniškas knygas. 1686 m. prie Jasų ATR kariuomenė susikovė su turkais (per 1683–1699 m. Lenkijos-Turkijos karą). 1859–1862 m. kartu su Bukareštu buvo jungtinės Moldavijos kunigaikštystės ir Valakijos sostinėmis, o 1916–1918 m. Jasai tapo Rumunijos karalystės sostine. 1941 m. mieste įvyko pogromas. Antrojo pasaulinio karo metu Jasai ir apylinkės tapo įnirtingų mūšių tarp Raudonosios armijos ir rumunų–vokiečių kariuomenių vietomis; 1944 m., vykstant Jasų–Kišiniovo operacijai, miestas dalinai buvo sugriautas.
Sportas
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Futbolas
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- FC Politehnica Iași (1945–)
- CS Armata Iași (1948–1951)