Jeronimas Osolinskis
Jeronimas Osolinskis | |
---|---|
Osolinskiai | |
![]() | |
Topuras (herbas) | |
Mirė | 1576 m. |
Tėvas | Povilas Osolinskis |
Motina | Zbigneva Slupecka |
Jeronimas Osolinskis (m. 1576) – Lenkijos valstybinis ir karinis veikėjas, Sadecko (1568), Voinicos (1569) ir Sandomiro kaštelionas (1570).
Biografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Lenkijos bajorų Osolinskių giminės atstovas, herbo „Topor“ savininkas. Klimantubo didičiaus Pavelo Osolinskio (m. 1534) ir Zbignevos Slupeckos vienintelis sūnus.
Kalvinizmo sekėjas Lenkijoje, protestantų partijos Mažojoje Lenkijoje lyderis, remdamas karalių Žygimantą Augustą.
Jeronimas Osolinskis buvo žymi figūra karaliaus rūmuose, dažnai buvo renkamas į seimus nuo Krokuvos vaivadijos. Gavo puikų išsilavinimą užsienyje. Mokėsi vokiečių universitetuose, o Italijoje tarnavo Medičių dinastijos armijoje. 1531 metais dalyvavo Lenkijos kampanijoje prieš Moldavijos kunigaikštystę.
1569 metais Jeronimas Osolinskis palaikė Liublino unijos tarp Lenkijos karalystės ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės sudarymą.
Buvo renkamas nuo Krokuvos vaivadijos į 1553, 1556/1557 ir 1562/1563 metų seimus. 1556/1557 metais Varšuvos seime pasisakė už katalikų bažnyčios Lenkijoje reformavimą. 1557 metais generaliniame sinode Pinčuve Jeronimas Osolinskis buvo įvardintas vienu iš penkių dvasinių senatorių stačiatikių tikėjimo.
Pirmos bekaralystės metu Jeronimas Osolinskis sudarė konfederaciją dėl taikos aprūpinimo tarp disidentų ir katalikų. 1570 metais gavo Sandomiro kašteliono pareigybę. 1573 metų sausį pasirašė Varšuvos konfederacijos aktą. Tais pačiais 1573 metais Jeronimas Osolinskis palaikė prancūzų princo Henriko Anžu kandidatūrą į Lenkijos karaliaus sostą ir 1574 metų vasarį dalyvavo karūnacijos ceremonijoje Krokuvoje.
Jeronimas Osolinskis buvo palaidotas Gozlicuose.
Šeima
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Po 1547 metų vedė kalvinistę Kateriną Zborovską (m. 1587), Krokuvos kašteliono Martyno Zborovskio (1492–1565) ir Anos Konarskos (apie 1499–1575) dukterį. Vaikai:
- Janas (m. 1576), Plocko seniūnas
- Jerinimas (m. 1581)
- Petras (m. 1580)
- Mikalojus (m. 1598), Klimantuvo didičius
- Sofija Osolinska, Peremyšlio kašteliono Stanislovo Drogojevskio (m. apie 1583) žmona
- Jonas Zbignevas (apie 1555–1623), Palenkės ir Sandomiro vaivada
- Andžejus (m. 1616), Rusios žemės župninas
- Martynas (m. 1580), karaliaus rotmistras, Kšečuvo seniūnas, Krokuvos vėliavininkas.
Nuorodos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- Osolinskių genealogija Archyvuota kopija 2014-12-17 iš Wayback Machine projekto.