Metrikai
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/28/Punskko_RKB_1902_krik%C5%A1to%2C_santuok%C5%B3_ir_mir%C4%8Di%C5%B3_metrik%C5%B3_knyga_001.jpg/250px-Punskko_RKB_1902_krik%C5%A1to%2C_santuok%C5%B3_ir_mir%C4%8Di%C5%B3_metrik%C5%B3_knyga_001.jpg)
Metrikai – Katalikų bažnyčios parapijoje pildyta knyga su įrašais apie gimimo, krikšto, santuokos ar mirties liudijimus. Europoje, siekiant neleisti sudaryti neteisėtas giminystės santuokas, viduramžiais pradėta epizodiškai vesti asmenų krikšto sąrašus. Įrašų metrikų knygose tvarką 1563 m. nustatė Visuotinis Tridento susirinkimas. Jau XVI a. kai kuriose valstybėse pradėti rašyti ir mirties liudijimai. Įrašuose buvo nurodoma: asmens gimimo, krikšto, santuokos ar mirties data, vardas, pavardė, gimimo vieta, santuokos liudijimuose – susituokiančių asmenų civilinis statusas, jų amžius ir parašai, taip pat ir liudytojų parašai, mirties liudijimuose – mirusiojo amžius ir palaidojimo data bei vieta.[1]
Lietuvoje
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Lietuvoje metrikus tvarkė ir saugojo Bažnyčia. Netikintiesiems ar kitų tikybų asmenims civilinės būklės aktus išduodavo vietos savivaldos įstaigos. Metrikų terminas bendrinėje ir teisinėje kalboje naudotas iki 1940 m. Vėliau buvo vykdoma valstybinė civilinės būklės aktų registracija.
Šaltiniai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- ↑ Metrikai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XIV (Magdalena-México). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 778 psl.