Akords
Izskats
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/PianoChord_C.svg/200px-PianoChord_C.svg.png)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/Frets%2C_guitar_neck%2C_C-major_chord.jpg/200px-Frets%2C_guitar_neck%2C_C-major_chord.jpg)
Akords (franču: accord, itāļu: accordo, latīņu: accordo ) ir triju vai vairāku skaņu kopskaņa.
Viduslaiku Eiropā mūzika pamatā balstījās uz intervāliem — kvartām, kvintām un oktāvām. 15. un 16. gadsimtā arvien populārāki kļuva mažora un minora trijskaņi. Četru skaņu salikumus jeb septakordus sāka plašāk lietot 17. gadsimtā. Līdz pat mūsdienām Eiropas mūzika pamatā balstās uz trijskaņiem un septakordiem. Izņēmumi ir modernais džezs (it īpaši kopš 1960. gadiem), kur plaši tiek lietoti akordi, kas sastāv no vismaz piecām notīm, kā arī atonālā modernā klasiskā mūzika, kuras akordi ir vēl sarežģītāki.
Katram akordam ir vairākas raksturīgas pazīmes:
- dažādo nošu skaits akordā (piemēram, trijskanis — 3 notis, septakords — 4 notis);
- mūzikas intervāli, ko tas satur (piemēram, sekundas, tercas, kvartas, kvintas);
- "akorda kvalitāte" (piemēram, ja tas ir trijskanis, tas var būt mažora trijskanis vai minora trijskanis);
- akorda pamattoņa pakāpe.
![]() | Šis ar mūziku saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
![]() |
Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Akords |
|