Anabara
Anabara | |
---|---|
Izteka | Anabaras plato 69°27′31″N 106°19′32″E / 69.45861°N 106.32556°E |
Ieteka | Anabaras līcis 73°12′30″N 113°33′25″E / 73.20833°N 113.55694°EKoordinātas: 73°12′30″N 113°33′25″E / 73.20833°N 113.55694°E |
Baseina valstis | ![]() |
Caurteces valstis | ![]() |
Garums | 939 km |
Iztekas augstums | 700 m |
Ietekas augstums | 0 m |
Vidējā caurtece | 498 m³/s |
Gada notece | 17,8 km³ |
Baseina platība | 100 000 km² |
Galvenās pietekas | Udja, Mazā Kuonamka |
![]() |
Anabara (krievu: Анабар) vai Anābira (jakutu: Анаабыр) ir upe Krievijas Federācijas ziemeļos, plūst pa Sahas Republikas teritoriju. Nosaukums cēlies no jukagiru valodas Ану un evenku valodas Бира, kas abās nozīmē ‘ūdens’.
Sākas Anabaras plato un augštecē līdz satekai ar Mazo Kuonamku tiek dēvēta par Lielo Kuonamku (Большая Куонамка, Улахан Куонамка). Augštecē plūst kalnainā apvidū pa dziļu ieleju, daudz krāču. Lejtecē upe plūst pa Ziemeļsibīrijas zemieni. kur upes ieleja ievērojami paplašinās un plūdums rāmāks. Grīvā veido paplašinātu estuāru, kuru ietekmē jūras paisums.[1] Ietek Laptevu jūras Anabaras līcī. Sniega un ledus barošanās. Aizsalusi no septembra beigām līdz jūnija sākumam. Ļielākās pietekas ir Mazā Kuuonamka, Udja, Majata, Ebeļaha (labās), Suolema, Harabila, Konniesa (kreisās), estuārā ietek Uele. Lejtecē līdz Saskilahai kuģojama.[2] Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Saskilaha, Jurjunghaja, Ebeļaha, Žilinda. Upes grīvā pie Suolemas ietekas izvietojusies Anabaras polārstacija.
Anabaras baseinā ir pasaulē lielākās dimantu atradnes ārpus Āfrikas un Austrālijas.[3]
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ «Вода России. Анабар». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2020. gada 30. oktobrī. Skatīts: 2021. gada 6. janvārī.
- ↑ Государственный водный реестр. Река Анабар (Бол. Куонапка)
- ↑ Большая Советская Энциклопедия (БСЭ). Анабар
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Anabara.
- Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
|