Ians Flemings
| |||||||||||||||||
|
Ians Flemings (angļu: Ian Fleming; dzimis 1908. gada 28. maijā, miris 1964. gada 12. augustā) bija angļu rakstnieks un žurnālists. Pazīstams kā Džeimsa Bonda tēla radītājs, kuru aprakstījis 12 romānos un 9 stāstos.
Biogrāfija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Dzimis Londonā parlamenta deputāta ģimenē. Mācījās Sandhērstā. Pilnveidoja vācu valodas zināšanas Austrijā un Vācijā, kā arī franču valodas zināšanas Šveicē, lai iestātos darbā ārlietu ministrijā. Tomēr ārlietu ministrijā Flemings uzņemts netika, tā vietā viņš iestājās darbā ziņu aģentūrā Reuters. 1933. gadā strādāja par korespondentu Maskavā.
Īsi pirms Otrā pasaules kara Flemings tika rekrutēts britu flotes izlūkdienestā. Izstrādāja flotes izlūkdienesta rokasgrāmatas. Plānoja iesaistīt Alisteru Krauliju, lai izvilinātu uz Lielbritāniju Rūdolfu Hesu. Nav skaidrs, cik lielā mērā Flemings iesaistīts Hesa reālajā bēgšanā uz Lielbritāniju. Piedalījās operācijas Goldeneye izstrādē — plānotajos pasākumos Gibraltāra aizstāvībai, ja Spānija iestātos karā Vācijas pusē. 1944. gadā Flemings kļuva par 30 Assault Unit diversantu daļas operāciju plānotāju.
Pēc kara beigām Flemings demobilizējās un sāka strādāt laikrakstu kompānijā, kam piederēja The Sunday Times. Katru gadu viņš trīs mēnešu brīvdienas pavadīja Jamaikā. Vēlāk, uzlabojoties Fleminga finansiālajai situācijai, viņš pārcēlās uz dzīvi Jamaikā, kur nodevās rakstniecībai. 1953. gadā Ians Flemings publicēja savu pirmo romānu "Kazino Royale" (Casino Royale) ar Džeimsu Bondu kā galveno varoni. Sava literārā varoņa vārdu Flemings aizguva Jamaikā, ieraugot kādu grāmatu par ornitoloģiju Birds of the West Indies, kuras autors bija Džeimss Bonds (James Bond).[1]
1957. gadā Flemings sarakstīja romānu "Ar mīlestību no Krievijas" (From Russia, with Love), kuru viņš uzskatīja par savu labāko darbu. Šo romānu 1961. gadā žurnāls Life nosauca starp ASV prezidenta Džona Kenedija desmit mīļākajām grāmatām.[2] Flemings ASV kļuva par visvairāk izpārdoto kriminālās literatūras grāmatu autoru.
1966. gadā, jau pēc rakstnieka nāves, iznāca pēdējās Fleminga sarakstītās Bonda grāmatas — romāns The Man with the Golden Gun un stāstu krājums Octopussy and The Living Daylights.
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/13/Grave_of_James_Bond%27s_Creator_-_geograph.org.uk_-_496657.jpg/220px-Grave_of_James_Bond%27s_Creator_-_geograph.org.uk_-_496657.jpg)
1961. gadā Flemings pārdeva literāro darbu ekranizācijas tiesības producentam Harijam Zaltcmanam (Harry Saltzman) un 1962. gadā iznāca pirmā filma par Džeimsu Bondu "Doktors No" (Dr. No). Vēlāk sekoja citas filmas, Bonda tēls kļuva populārs. 2006. gadā iznāca jau divdesmit pirmā filma par Džeimsu Bondu — "Kazino Royale" (Casino Royale). 2008. gadā tapa divdesmit otrā filma — "Mierinājuma kvants" (Quantum of Solace), bet 2012. gadā — divdesmit trešā filma "Operācija "Skyfall"" (Skyfall). Pēdējās divas filmās gan nav filmētas pēc kāda konkrēta Fleminga romāna, bet tajās izmantots Fleminga radītais Džeimsa Bonda tēls.
Ians Flemings, kaislīgs smēķētājs un alkohola lietotājs, mira 1964. gadā ar infarktu. Apglabāts Sevenhemptonas ciema kapsētā, netālu no Svindonas, Anglijā.
2011. gadā Fleminga vārdā ir nosaukta starptautiskā lidosta Jamaikā Ian Fleming International Airport.[3]
Bibliogrāfija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]
|
|
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ James Bond, Ornithologist, 89; Fleming Adopted Name for 007
- ↑ Sidey, Hugh (17 March 1961). "The President's Voracious Reading Habits". Life 50 (11). ISSN 0024-3019. Atjaunināts: 10 December 2011.
- ↑ «Airport named after spy novelist». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2010. gada 14. decembrī. Skatīts: 2010. gada 30. decembrī. Arhivēts 2010. gada 14. decembrī, Wayback Machine vietnē.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ians Flemings.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Visuotinė lietuvių enciklopedija raksts (lietuviski)
- Brockhaus Enzyklopädie raksts (vāciski)
- Encyclopædia Universalis raksts (franciski)
- Zinātniskās fantastikas enciklopēdijas raksts (angliski)
- Enciklopēdijas Krugosvet raksts (krieviski)
- Oficiālā mājas lapa (angliski)
|