Medlina Olbraita
Medlina Olbraita Madeleine Albright | |
---|---|
![]() | |
64. ASV valsts sekretāre | |
Amatā 1997. gada 23. janvāris — 2001. gada 20. janvāris | |
Prezidents | Bills Klintons |
Priekštecis | Vorens Kristofers |
Pēctecis | Kolins Pauels |
20. ASV vēstniece ANO | |
Amatā 1993. gada 27. janvāris — 1997. gada 21. janvāris | |
Prezidents | Bills Klintons |
Priekštecis | Edvards Perkinss |
Pēctecis | Bills Ričardsons |
| |
Dzimšanas dati |
1937. gada 15. maijā![]() ![]() |
Miršanas dati |
2022. gada 23. martā (84 gadu vecumā)![]() |
Politiskā partija | ASV Demokrātiskā partija |
Dzīvesbiedrs(-e) | Džozefs Olbraits (šķīrusies) |
Profesija | diplomāte |
Augstskola |
Veslijas koledža, Džonsa Hopkinsa Universitāte, Kolumbijas Universitāte |
Reliģija | Episkopālā baznīca |
Medlina Korbela Olbraita (angļu: Madeleine Korbel Albright, dzimusi Marija Jana Korbelova (čehu: Marie Jana Körbelová) 1937. gada 15. maijā, mirusi 2022. gada 23. martā) bija Čehoslovākijā dzimusi ASV politiķe no ASV Demokrātiskās partijas. Pirmā sieviete, kas ieņēmusi ASV valsts sekretāres amatu. Bija Džordžtaunas Universitātes pasniedzēja.
Biogrāfija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Dzimusi Prāgā Čehoslovākijas diplomāta Josefa Korbela ģimenē. 1948. gadā, kad Čehoslovākijā pe varas nāca komunisti, kopā ar ģimeni emigrēja uz ASV, kur tēvs sāka strādāt Denveras Universitātē (viena no Olbraitas tēva skolniecēm bija cita nākamā ASV valsts sekretāre — Kondolīza Raisa). 1957. gadā Olbraita ieguva ASV pilsonību. Studēja Veslijas koledžā, Džonsa Hopkinsa Universitātē un Kolumbijas Universitātē.
No 1976. gada aktīvi darbojās kā padomdevēja dažādiem Demokrātiskās partijas politiķiem un sabiedriskām organizācijām. Īpaši specializējās Centrāleiropas un Austrumeiropas politikā. No 1993. līdz 1997. gadam bija ASV vēstniece ANO, kur viņai izveidojās sarežģītas attiecības ar toreizējo ANO ģenerālsekretāru Butrosu Butrosu-Gali. Ieņēma neviennozīmīgu politisku nostāju Ruandas genocīda laikā.
No 1997. līdz 2001. gadam Madlēna Olbraita bija ASV valsts sekretāre un kļuva par vēsturē pirmo sievieti šajā amatā. Tomēr, tā kā viņa bija naturalizēta ASV pilsone, viņa tika izslēgta no tiesībām kontrolēt kodolčemodānu. Amata veikšanas laikā spēcīgi ietekmēja ASV politiku Balkānu karu laikā.
2022. gada 23.martā Vašingtonā mirusi, pēc ilgas cīņas ar vēzi.[1]
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Medlina Olbraita.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Visuotinė lietuvių enciklopedija raksts (lietuviski)
- Brockhaus Enzyklopädie raksts (vāciski)
- Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
- Enciklopēdijas Krugosvet raksts (krieviski)
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![]() | Šī politiķa biogrāfija ir nepilnīga. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
|