Elefantordenen
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/40/Lint_en_ster_van_de_Orde_van_de_Olifant.jpg/250px-Lint_en_ster_van_de_Orde_van_de_Olifant.jpg)
Elefantordenen er en dansk ridderorden. Den er landets høyeste utmerkelse. Ordenen er blant de eldste europeiske ordener. Den ble grunnlagt omkring 1457, innstiftet på nytt i 1580 og gitt statutter i 1693.[1]
Bakgrunn
[rediger | rediger kilde]Elefantordenen har sitt opphav i brorskapet Treenigheten, Jesu Lidelse og Jomfru Maria, som ble stiftet av kong Christian I omkring 1457. Det opptok både menn og kvinner som medlemmer. Kongen var gift med Dorothea av Brandenburg og brorskapet kan ha vært inspirert av Brandenburgs Svaneordenen, innstiftet i 1440. Brorskapet hadde et ordenstegn som merke på medlemskap, uvisst med hvilket utseende bortsett fra at ordenskjedet besto av elefanter. Ordenen ble godkjent av pave Sixtus IV i 1474. Under kong Christian II opphørte brorskapets virksomhet, men det ble gjenopprettet som kongelig ridderorden under Frederik II. Ordenen besto av kun én klasse og fikk insignier utformet med en elefant som ordenstegn. Denne ble båret i et kjede, som også besto av elefanter. Den første utnevnelsen av riddere under Frederik II ble gjennomført ved seremoniell ridderslagning i København 3. mai 1580.[1]
Elefantordenen gikk i årene 1633 til 1634 sammen med Den væpnede arms orden på en slik måte at ordenstegnene ble kombinert eller båret i samme kjede. Dette ble en kortvarig ordning og Den væpnede arms orden opphørte, mens Elefantordenen ble videreført.[1]
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/12/Keten_Olifant.jpg/250px-Keten_Olifant.jpg)
Christian V utferdiget statutter for ordenen den 1. desember 1693. I denne forbindelse fikk også ordensinsigniene sin endelige utforming. Året etter, i 1694, fikk Elefantordenen eget kapell i Frederiksborg slottskirke, der våpenskjoldene til ordensridderne fremdeles henges opp.[2] Bare kongelige og adelige menn ble utnevnt til elefantriddere fram til 1808. Fra 1892 ble den også tildelt dronninger av Danmark og fra 1958 er Elefantordenen helt åpnet for kvinner.[1]
Danmarks regjerende monark er ordenens ordensherre.[1] Ordenen administreres av ordenskapittelet, underlagt det kongelige hoff.[3]
Elefantordenen har fortsatt sitt ordenskapell i Frederiksborg slottskirke. Her henges elefantriddernes våpenskjold. Våpenskjoldene males omgitt av Elefantordenens blå bånd og ordenstegn med kjede. Våpenskjold for innehavere av storkors av Dannebrogordenen henges opp samme sted.[2]
Inndeling
[rediger | rediger kilde]Elefantordenen har kun én klasse, ridder af Elefantordenen, slik vanlig var for fyrstelige ridderordener innstiftet i samme periode. Andre enklassige ridderordener er Det gylne skinn og Hosebåndsordenen.[1]
Insignier
[rediger | rediger kilde]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fb/Ridderv%C3%A5ben_for_kongefamilien.jpg/250px-Ridderv%C3%A5ben_for_kongefamilien.jpg)
Elefantordenens insignier består av en gullelefant dekket av hvit emalje. Elefanten bærer blått dekke, har et tårn på ryggen med en rytter framfor. Siden av elefanten er besatt med et kors av edelsteiner på framsiden og den regjerende monarks monogram på baksiden med et kors og regentens monogram. Ordenstegnet bæres enten i en kjede av gullelefanter og tårn, eller i et blått ordensbånd over venstre skulder med tilhørende ordensstjerne. Ordensstjernen er i sølv og har åtte odder. Den har et sølv kors på rød bakgrunn i midten.[4]
Elefanten antas å symbolisere krigselefanten, som står for kristendommens forkjempere, og som man mente ble oppildnet av synet av Kristi blod. Elefanten symboliserer samtidig kyskhet og renhet.[5]
Tildeling
[rediger | rediger kilde]Elefantordenen tildeles normalt kun kongelige og statsoverhoder, med særlig i slutten av 1800-tallet tidvis dessuten enkelte fortjente særlig framtredende ministre og i dag unntaksvis også ledende samfunnsborgere utenom statstjenesten. Ordenen ble inntil 1958 kun tildelt menn, men er fra da av åpnet for kvinner. Ordenen tildeles i dag medlemmer av den danske kongefamilie, utenlandske kongelige og fyrstelige, samt utenlandske statsoverhoder.[1] I forbindelse med den andre verdenskrig ble en rekke av sentrale personer fra allierte land hedret med Elefantordenen. I 1945 ble feltmarskalk Bernard Law Montgomery[6] og general Dwight D. Eisenhower[6] utnevnt til elefantriddere. I 1950 ble ordenen tildelt Winston Churchill[6], selv om han da ikke lenger var statsminister.
Bare unntaksvis blir ordinære danske borgere gitt ordenen. I løpet av 1900-tallet ble kun fire ikke-fyrstelig danske personer tildelt Elefantordenen. Det var generalløytnant Johannes Zeuthen Schroll (1911), språkforskeren Vilhelm Thomsen (1912), grunnlegger av Det Østasiatiske Kompagni Hans Niels Andersen (1919) og fysikeren Niels Bohr, som fikk Elefantordenen i 1947. Under Margrethe II er Elefantordenen kun ved ett tilfelle tildelt en vanlig dansk borger. Det skjedde 15. desember 2000 da Mærsk Mc-Kinney Møller ble utnevnt til ridder.[6]
Ordenen er tildelt omkring 800 personer.[7]
Norske innehavere
[rediger | rediger kilde]Kong Harald V[8], dronning Sonja[8], kronprins Haakon[9], kronprinsesse Mette-Marit, prinsesse Ingrid Alexandra og Märtha Louise[10] er riddere av Elefantordenen. Også kong Olav V[11] og Haakon VII[12] var elefantriddere.
Se også
[rediger | rediger kilde]- Artikler på Wikipedia om personer som har mottatt Elefantordenen.
- Liste over riddere av Elefantordenen utnevnt under Margrethe II
- Liste over riddere av Elefantordenen utnevnt under Frederik IX
- Liste over riddere av Elefantordenen utnevnt under Christian X
- Liste over riddere av Elefantordenen utnevnt under Frederik VIII
- Elefantordenen (Sudan)
- Dannebrogordenen
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ a b c d e f g Peter Kurrild-Klitgaard The Royal Order of the Elephant i Guy Stair Sainty og Rafal Heydel-Monkoo (red.): World Orders of Knighthood & Merit - Volume I, Burke's Peerage & Gentry, s. 301-313.
- ^ a b Steffen Heiberg Fromhed og retfærdighed - Christian 5.s ridderkapel på Frederiksborg i Mogens Bencard og Tage Kaarsted (red.): Fra Korsridder til Ridderkors, Odense Universitetsforlag, s. 235-268.
- ^ «De kongelige ridderordener». kongehuset.dk. Besøkt 24. august 2012.
- ^ Lars Stevnsborg Kongeriget Danmarks ordener, medaljer og hæderstegn. Kongeriget Islands ordener og medaljer, Syddansk Universitetsforlag, s. 49-64.
- ^ Nils G. Bartholdy Broderskab - selskab - ridderorden - Ordenernes ældste historie i Mogens Bencard og Tage Kaarsted (red.): Fra Korsridder til Ridderkors, Odense Universitetsforlag, s. 29-31.
- ^ a b c d Lars Stevnsborg Kongeriget Danmarks ordener, medaljer og hæderstegn. Kongeriget Islands ordener og medaljer, Syddansk Universitetsforlag, s. 44-48.
- ^ Lars Stevnsborg Kongeriget Danmarks ordener, medaljer og hæderstegn. Kongeriget Islands ordener og medaljer, Syddansk Universitetsforlag, s. 23.
- ^ a b Norges Statskalender 1986 s. 540.
- ^ «H.K.H. Kronprinsens dekorasjoner». kongehuset.no. Besøkt 24. august 2012.
- ^ «Prinsesse Märtha Louises dekorasjoner». kongehuset.no. Besøkt 24. august 2012.
- ^ Norges Statskalender 1948 s. 1091.
- ^ Norges Statskalender 1948 s. 1083.
Kilder
[rediger | rediger kilde]- Poul Ohm Hieronymussen og Jørgen Lundø: Europæiske ordner i farver, København: Politikens forlag, 1966.
- Jørgen Pedersen: Riddere af Elefantordenen 1559–2009, Odense: Syddansk Universitetsforlag, 2009. ISBN 8776744345
- Lars Stevnsborg: Kongeriget Danmarks ordener, medaljer og hæderstegn. Kongeriget Islands ordener og medaljer, Odense: Syddansk Universitetsforlag, 2005. ISBN 8778389119
- Guy Stair Sainty og Rafal Heydel-Monkoo (red.): World Orders of Knighthood & Merit - Volume I, Burke's Peerage & Gentry, Wilmington 2006, ISBN 0-9711966-7-2.
- Mogens Bencard og Tage Kaarsted (red.): Fra Korsridder til Ridderkors, Odense Universitetsforlag, Odense 1993, ISBN 87-7492-940-6
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- De kongelige ridderordener Kongehuset
- Medals.org.uk med bilder