Flusspat
Flusspat | |||
---|---|---|---|
![]() Flusspat | |||
Generelt | |||
Formel | CaF2 | ||
Gruppe | halogenid | ||
Identifikasjon | |||
Farge | varier sterkt | ||
Krystallsystem | kubisk | ||
Kløv | perfekt | ||
Hardhet (Mohs) | 4 | ||
Strekfarge | hvit | ||
Tetthet | 3,2 | ||
Andre egenskaper | ofte fluorescerende | ||
Andre mineraler | |||
Liste over mineraler |
Flusspat, CaF2, også kalt fluoritt, er et relativt vanlig mineral som opptrer aksessorisk i flere bergarter og også hydrotermalt.
Flusspat har hardhet 4 i Mohs hardhetsskala.
Flusspat brukes til framstilling av fluor og som tilsetning i aluminium- og stålproduksjon. Ved reaksjon mellom flusspat og svovelsyre dannes flussyre (HF), som har mange tekniske anvendelser, vesentlig fordi fluorets komplekserende evne gjør den meget sterkt etsende. Den etser bl.a glass.
Forbindelsen har en særegen atomstruktur, til vanlig kalt fluorittstrukturen fordi den først ble kjent ved undersøkelser av mineralet. I denne danner kalsiumatomene en kubisk tetteste kulepakning mens de mindre fluoridatomene fyller alle tetraederhullene i denne. Enhetscellen blir dermed flatesentrert kubisk. Vanligvis er det anionene som danner kulepakninger i lignende stoffer, og kationer som går inn i ledige hull (oktaeder- eller tetraederhull). Derfor er de fleste analoger man kjenner til denne strukturen inverse utgaver, og disse sies da å ha antifluoritt- struktur.
Funn
[rediger | rediger kilde]I Norge er Flusspat funnet på en rekke lokaliteter:
- Dalen, Telemark
- Drag, Nordland
- Evje, Aust-Agder
- Hurdal, Akershus
- Hurumlandet, Buskerud
- Kirkenes, Finnmark
- Kongsberg, Buskerud
- Konnerud, Buskerud
- Lier, Buskerud
- Modum, Buskerud
- Råde, Østfold
- Sande, Vestfold
- Sarpsborg, Østfold
- Sotra, Hordaland
- Strynefjellet, Sogn og Fjordane/Oppland
- Svelvik, Vestfold
Kilder
[rediger | rediger kilde]- Norsk steinbok: norske mineral og bergartar av Torgeir T. Garmo, Universitetsforlaget, 1995
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- Bilde på digitaltmuseum.