Gulv
Denne artikkelen trenger flere eller bedre referanser for verifikasjon. |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/08/Pantheon_floor_drainage.jpg/250px-Pantheon_floor_drainage.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/43/Fr_Grenoble_H%C3%B4tel_des_troupes_de_montagne_Grand_salon_rose_Parquet.jpg/250px-Fr_Grenoble_H%C3%B4tel_des_troupes_de_montagne_Grand_salon_rose_Parquet.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/92/Stone_floor_01.jpg/250px-Stone_floor_01.jpg)
Gulv (eller golv) er den horisontale grunnflaten i en bygning eller et rom, flaten som man går på eller oppholder seg på.[1] Gulv kan lages av mange slags materialer: stampet jord eller leire, stein, bord eller planker av trevirke, trefiberplater, kryssfinér, metall eller betong. Minstekravet til gulvmaterialet er at det kan bære vekten av menneskene som bruker rommet, og av innredningen.
Et gulv består vanligvis av en underliggende bærende konstruksjon, under tregulv vanligvis bjelker av tre. I større byggverk brukes bjelker av betong eller stål. Konstruksjonen består ofte av flere lag med ulike funksjoner som vindtetting, isolasjon og dampsperre. Elektriske ledninger og ledninger for vann og klimaanlegg blir også ofte bygget inn i gulvet, sammen med ledninger for elektrisk varmeanlegg eller vannbåren varme. Over bordgulv eller betongdekke legges ofte et overflatebelegg på gangbanen. Det kan være linoleum, plast, parkett, terrasso, keramiske fliser, mosaikk eller heller av naturstein. Bygningslovgivningen har strenge bestemmelser om materialbruk og utførelse for å iverta sikkerheten mot brann og sammenbrudd.
Gulvbelegg
[rediger | rediger kilde]I bygninger er det vanlig å legge et belegg av et gitt materiale over det bærende gulvet. Gulvbelegg kan deles inn i seks hovedgrupper:
Fugeløse gulvbelegg
[rediger | rediger kilde]Disse beleggene støpes eller jevnes ut i plastisk form. Eksempler på dette kan være sementpuss, terrasso, asfaltmasser og støpeplaster.
Myke og halvharde belegg
[rediger | rediger kilde]Disse beleggene legges som baner eller mindre fliser og limes til underlaget. Eksempler på dette er linoleum, vinylbelegg, gummi og kork.
Stive fliser eller heller
[rediger | rediger kilde]Slike belegg er som oftest av naturstein, betong eller keramiske materialer. De festes til underlaget med lim eller mørtel.
Bordgulv
[rediger | rediger kilde]Belegg av massive bord kan festes til underlagete eller legges flytende på underlaget.
Parkett
[rediger | rediger kilde]Parkett leveres både som massive staver av hardtre og som laminerte parkettstaver som består av tre sammenlimte lag.
Parkett, også kjent som lamellparkett, er bygget opp av flere trelag. Det øverste laget, kjent som slitasjesjiktet, er ofte laget av hardtre i høy kvalitet, som for eksempel eik eller ask, mens de underliggende lagene består av kryssfinér. Heltregulv, også kjent som heltre parkett, er produsert av ett solid stykke tre av ulike treslag. (2)
Parkett legges på bærende undergulv, men noen typer er selvbærende og kan festes til gulvbjelkene.
Tekstile gulvbelegg
[rediger | rediger kilde]Slike materialer kan variere mye, men festes på samme måte som andre belegg, enten ved å limes eller monteres løst på underlaget.
Andre materialer
[rediger | rediger kilde]Plastlaminater, maling, lakk.
Referanser
[rediger | rediger kilde]Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (en) Floors – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- Danske gulvfakta
- (2) Kongelige Gulv - Parkett eller heltregulv?