Histamin
Snever: Denne artikkelen er snevrere enn hva tittelen skulle tilsi. Den dekker kun ett eller få av de emner man kunne forvente skulle bli behandlet under dette oppslagsordet. |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7d/Histamin_-_Histamine.svg/250px-Histamin_-_Histamine.svg.png)
Histamin er et nitrogenholdig stoff (amin), en betennelsesmediator som frigjøres for eksempel ved vevskade eller allergiske reaksjoner. Det fungerer også kjemotaktisk på hvite blodceller. Det finnes i store mengder i mastceller og basofile granulocytter, og syntetiseres ved dekarboksylering av aminosyren histidin.[1]
Effektene til histamin skjer via histaminreseptorer (H1,H2,H3,H4) som er G-protein-koblete reseptorer.[2]
H1 gir vasodilatasjon, aktivering av glatte muskelceller og endotelceller og bronkokonstriksjon, hvorav den siste er en av mekanismene bak astma – derfor brukes antihistaminerge stoffer en del som astmamedisin. De siste første er med på å starte/fremme en betennelsesreaksjon[trenger referanse].
H2 finnes på parietalcellene i magesekken og stimulerer produksjonen av saltsyre[trenger referanse].
H3 er mest uttrykt i sentraltnervesystemet, noe i det perifere nervesystemet, og hemmer frigjøring av en rekke neurotransmittorer, i alle fall dopamin, GABA, acetylkolin, noradrenalin og serotonin[trenger referanse].
H4 er funnet en rekke steder, som i beinmargen, brisselen (thymus), milten, hvite blodceller og i tarmen. Den fysiologiske funksjonen er uklar, men har muligens noe med frigjøring av hvite blodceller fra beinmargen å gjøre[trenger referanse].
Histamin i mat
[rediger | rediger kilde]Histamin finnes naturlig i hermetisert tunfisk, makrell, skalldyr, surströmming, tomat, bringebær, jordbær, rødvin, oster som parmesan og muggoster, pølser/salami, nøtter og sjokolade. Det er først og fremst konserverte og gjærede matvarer som inneholder store mengder histamin[trenger referanse].
Se også
[rediger | rediger kilde]Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ Løvik, Martinus & Halse, Johan. (2018, 20. februar). Histamin. I Store medisinske leksikon. Hentet 12. oktober 2018 fra https://sml.snl.no/histamin.
- ^ Sverre K. Steinsvåg (2006) Antihistaminer – til nytte og besvær. Tidsskr. DNL, 19. oktober 2006. Besøkt 2018-10-12.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (en) Histamine – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (no) «Histamin» i Store medisinske leksikon