Lulesamisk
- «Lulesamisk» kan også referere til lulesamer.
Lulesamisk | |||
---|---|---|---|
julevusámegiella | |||
![]() | |||
Brukt i | Sverige,[1] Norge[2] | ||
Antall brukere | 2 000 | ||
Lingvistisk klassifikasjon | Uralsk Finsk-ugrisk Samisk Vestsamisk Lulesamisk | ||
Skriftsystem | det latinske alfabetet | ||
Offisiell status | |||
Offisielt i | Hamarøy, Nordland | ||
Normert av | Sámi Giellagáldu | ||
Språkkoder | |||
ISO 639-2 | smj | ||
ISO 639-3 | smj | ||
Glottolog | lule1254 | ||
![]() ![]() |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e9/Sami_languages_large_2.png/250px-Sami_languages_large_2.png)
Lulesamisk (Julevsámegiella) er et samisk språk.
I 1990 ble det anslått at totalt 2 000 lulesamer (1 500 i Sverige og 500 i Norge) snakket språket. I 2009 var tallet «under 1 000»[3] og i 2015 «omkring 650».[4]
Det snakkes langs Luleälven i Sverige, spesielt rundt Jokkmokk og Gällivare i Norrbottens län, og i Nordland i Norge, i Hamarøy og Sørfold.[5] Lulesamisk skriftspråk ble utarbeidet og beskrevet i Nils Eric Spiiks Lulesamisk grammatik fra 1977, senere vedtatt av lulesamisk språknemnd i 1983 og gjelder både for Norge og Sverige. Rettskrivingsmodellen er etter Knut Bergsland og Israel Ruong fra 1948.
Lulesamisk grammatikk ble nedskrevet tidlig på 1800-tallet av prosten Lars Levi Læstadius. Drag skole i Tysfjord har undervist i språket siden 1985 og Knut Hamsun videregående skole i Hamarøy har siden 2008 hatt et treårig undervisningstilbud i språket som blir gjennomført på Drag.[6][7][8]
I 2016 hadde 27 grunnskoleelever i Norge lulesamisk som førstespråk, mens 78 hadde det som andrespråk.[9] I skoleåret 2012/2013 hadde totalt 12 elever videregående opplæring i lulesamisk.[10]
Det er verdt å merke seg at de sørlige dialektene i det nordsamiske språkområdet, og da særlig den markasamiske dialekten, bærer sterkt preg av at den ligger på grensen til det lulesamiske språkområdet.[11]
Tradisjonelt rekner en med 8 eller 9 kasus i lulesamisk: nominativ, genitiv, akkusativ, illativ, inessiv, elativ, komitativ, essiv og eventuelt abessiv. Jussi Ylikoski rekner med 8 produktive kasus, men skriver at språket også har rester av partitiv, prolativ og abessiv.[12] Bruce Morén-Duolljá mener derimot at lulesamisk har minst 14 kasus, deriblant nominativ, vokativ, attributiv-genitiv, ablativ, akkusativ, lokativ, allativ, prolativ og partitiv.[4]
Susanna Angéus-Kuoljok (1939–2009) var den første som tok doktorgrad i lulesamisk. Hennes avhandling Nominalavledningar på ahka i lulesamiskan kom i 1997.
Bibliografi
[rediger | rediger kilde]- Ordbøker og grammatikk
- Harald Grundström: Lulelapsk ordbok (Lulelappisches Wörterbuch). Waverly Press, Baltimore 1954
- Nils-Eric Spiik: Lulesamisk grammatik. Sameskolstyrelsen, Luleå 1989
- Nils-Eric Spiik: Lulesamisk ordbok: svensk–samisk. Sameskolstyrelsen, Jokkmokk 1994
- Skjønnlitteratur
- Anta Pirak: Jåhtte sáme viessom 1933, sist utgitt i 2000, oversatt til svensk med titelen En nomad och hans liv.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «ScriptSource - Sweden». Besøkt 21. august 2023.
- ^ «ScriptSource - Norway». Besøkt 21. august 2023.
- ^ Norwegian Ministry of Labour and Social Inclusion (2009). «Action Plan for Sami Languages» (PDF). Besøkt 7. september 2019.
- ^ a b «Fant hemmelighetene i lulesamenes språk». forskning.no (norsk). 6. desember 2015. Besøkt 7. september 2019.
- ^ «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 21. november 2011. Besøkt 14. oktober 2009.
- ^ Kitty Skapalen: Nå blir det lulesamiske læremidler[død lenke], Lokalavisa NordSalten (Bájkkeavijssa NuorttaSállto), lokalavis for Steigen, Tysfjord og Hamarøy, 30. mars 2009
- ^ Knut Hamsun videregående skole Arkivert 16. januar 2017 hos Wayback Machine.. Besøkt 14. janur 2017.
- ^ Utdanningsnytt.no. Artikkel publisert 18. januar 2008: Lulesamisk media og kommunikasjon. Besøkt 14. januar 2017.
- ^ Tabell 07587: Elever med samisk som 1. og 2. språk i grunnskolen, etter elever med samisk opplæringsform, statistikkvariabel og år hos Statistisk sentralbyrå. Besøkt 27.10.2020.
- ^ Utdanningsdirektoratet. Samisk opplæring (dokument). Side 4 - Samisk språk i videregående opplæring. Besøkt 14. januar 2017.
- ^ St.meld. nr. 28 (2007-2008): [1] Arkivert 6. august 2011 hos Wayback Machine., "2.6 Markasamer i Troms og Nordland", 2.-3. linje
- ^ Ylikoski, Jussi (2022). «Lule Saami». The Oxford Guide to the Uralic Languages. Oxford: Oxford University Press. s. 136–137. ISBN 9780198767664.
- Wp/smj Wikipedia på lulesamisk på Wikimedia Incubator
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (en) Lule Sami language – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (smj) Árran. Julevsáme guovdásj, hjemmesiden til Lulesamisk senter
- (nb) Lulesamisk retteprogram
- (nb) Lulesamisk retteprogram online
- (nb) Maskinoversetting nordsamisk til lulesamisk
- (nb) Anders Kintels lulesamisk-norsk-lulesamisk ordbok
- Giehttjit áddjá goaden -lydbok på lulesamisk på YouTube