Oppklaring
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8c/US_Marines_on_reconnaissance_exercise_2003.jpg/250px-US_Marines_on_reconnaissance_exercise_2003.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Fennek_beim_Feuern.jpg/250px-Fennek_beim_Feuern.jpg)
Oppklaring, eller rekognosering, er undersøkelse ved fysisk observasjon for å skaffe opplysninger om fiendtlige styrker, fiendtlige stillinger, terreng, infrastruktur og lignende.[1] Oppklaring er en fundamental taktikk for å frembringe et etterretningsbilde, og er avgjørende for framrykking og videre handling.
Eksempler på oppklaring er patruljering med tropper, skip eller luftfartøyer, eller ved å sette opp skjulte observasjonsposter. Oppklaring kan også utføres med rekognoseringssatellitter og ubemannede luftfartøyer som droner. I tidlige tider falt denne oppgaven ofte på lette tropper, som romernes velites eller lette rytteravdelinger.
Typer oppklaring
[rediger | rediger kilde]Fjernoppklaring innebærer oppklaring langt bak fiendens linjer for å skaffe informasjon av strategisk betydning. Blir utført av av spesialiserte oppklaringsavdelinger eller spesialstyrker.
Næroppklaring utføres av avdelingers egne oppklaringsressurser for å skaffe informasjon av taktisk betydning.
Norge
[rediger | rediger kilde]Oppklaringseskadronen i Brigaden i Nord-Norge var den første oppklaringsavdeling i Norge i moderne tid.
I Norge driver disse avdelingene med oppklaring spesielt:
- Fjernoppklaringseskadronen
- Artillerijegere i Artilleribataljonen
- Kystjegerkommandoen
- Fallskjermjegertroppen i Forsvarets Spesialkommando
- Jegertroppene i Heimevernets innsatsstyrker