Vitenskapsåret 1664
Utseende
Vitenskapsåret 1664 |
1662 | 1663 | 1664 | 1665 | 1666 |
Humaniora og kultur Arkeologi | Arkitektur | Filosofi | Kunst | Litteratur | Lyrikk | Musikk | Religion | Teater | |
Samfunnsvitenskap og samfunn Avis | Konflikt | Politikk | Sport | |
Teknologi og vitenskap Vitenskap |
Andre årsmaler |
Land Danmark | Frankrike | India | Korea | Norge | Sverige |
Ledere Statsledere |
Vitenskapsåret 1664 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1664.
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/aa/Achromatic_telescope-CnAM_1843-IMG_6422-white.jpg/250px-Achromatic_telescope-CnAM_1843-IMG_6422-white.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/61/Isaac_Barrow.jpg/250px-Isaac_Barrow.jpg)
Astronomi
[rediger | rediger kilde]- 9. mai – Robert Hooke oppdager Jupiters røde flekk[1], og Gamma Arietis, det første triple stjernesystem, i stjernebildet Væren.
- Giovanni Alfonso Borelli observerer kometen C/1664 W1.[2]
- Adrien Auzout observerer kometene dette og følgende år, og bruker dette til å fastslå om banenen deres er elliptiske eller parabolske.
Matematikk
[rediger | rediger kilde]- Blaise Pascal får publisert posthumt en avhandling om trekanters egenskaper.[3]
Fysikk
[rediger | rediger kilde]- René Descartes' avhandling «Traité du monde et de la lumière» (Om verden og lyset), der han forsvarer det heliosentriske verdensbildet blir utgitt posthumt. Opprinnelig skrevet i 1633, unnlot Descartes publisering pga. Galileo Galileis rettssak og straff.
- Nicolaus Mercator får publisert «Hypothesis astronomica nova» (Nye astronomiske hypoteser), der han diskuterer Keplers lover.
Biologi
[rediger | rediger kilde]- Francesco Redi får publisert «Osservazioni intorno alle vipere» (Observasjoner av hoggormen), der han tilbakeviser holdninger til slangegift.
Institusjoner
[rediger | rediger kilde]- 18. januar – Isaac Barrow blir utnevnt som førstemann til Lucasiansk professor i matematikk ved University of Cambridge.
Fødsler
[rediger | rediger kilde]- 24. februar – Thomas Newcomen (død 1729), engelsk oppfinner.
- 26. februar − Nicolas Fatio de Duillier (død 1753), sveitsisk astronom.
Dødsfall
[rediger | rediger kilde]- 11. juli (begr.) – Jan Janssonius (født 1588), netherlandsk kartograf.
- 22. august – Maria Cunitz (født 1610), astronom fra Schlesien.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «Jupiter - The Great Red Spot». Enchanted Learning. Besøkt 24. november 2011.
- ^ Han observerer kometen C/165 F1 året etter, og publiserer observasjonene da: Steven N. Shore, « Borelli, Giovanni Francesco Antonio Alfonso », dans Thomas Hockey et al., Biographical encyclopedia of astronomers, Springer, 2007, s. 150.
- ^ Crilly, Tony (2007). 50 Mathematical Ideas you really need to know. London: Quercus. s. 53. ISBN 978-1-84724-008-8.