Observare
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cb/Lennuliiklust_uurimas.jpg/349px-Lennuliiklust_uurimas.jpg)
Observarea (sau, uneori, observația) este cea mai directă formă de achiziționare a informației printr-o experiență directă, nemediată, obținută de la o sursă primară. La ființele vii, observarea implică folosirea organelor de simț. În știință, observarea implică adeseori folosirea de înregistrări cu ajutorul instrumentelor de măsură. Observațiile pot fi calitative și/sau cantitative, atunci când valori măsurabile sunt atașate actului observării.[1]
Filozofic, observația (sau observarea) este activitatea a unei ființe inteligente, care percepe, simte și asimilează cunoștințe despre un anumit fenomen, obiect, ființă sau interacțiune în propria sa structură de cunoștințe și idei anterioare. Observația este partea externă a procesului de cunoaștere și este necesară în cunoașterea părții perceptibile a lucrului de cunoscut. Specificul observației este raționalitatea și raționalizarea percepției. Altfel spus, observația este percepția externă și internă structurată de intelect.
Observarea în știință
[modificare | modificare sursă]Câțiva pași în a produce o observare de calitate sunt:
- A avea întrebări despre un fenomen natural;
- A observa efectiv fenomenul;
- A măsura efectiv caracteristicile măsurabile ale fenomenului;
- A construi ipoteze, care să explice fenomenul;
- A prezice consecințe logice, observabile ale ipotezei avansate care nu au fost investigate încă;
- A testa previziunile ipotezei prin experimente, studii observaționale, studii de teren și/sau simulări;
- A forma concluzii logice din datele adunate din experimente sau a formula ipoteze noi (sau îmbunătățite) prin repetarea procesului;
- A descrie în scris metodele de observare folosite, măsurătorile efectuate și concluziile la care s-a ajuns;
- A revedea rezultatele cu colegii și, eventual, a reface experimentele descriind sau simulând fenomenul.
Vezi și
[modificare | modificare sursă]- Astronomie observațională
- Cantități observabile
- Efectul observării
- Eroare observațională
- Epistemologie
- Introspecție
- Învățare observațională
- Jane Goodall
- Listă de subiectivisme cognitive
- Mărime fizică
- Observator astronomic
- Observare naturală
- Observări și măsurători
- Observator
- Principiul incertitudinii
- Reducere hiperbolică
- Studiu observațional
- Studiu de teren
- Subiectivism
Note
[modificare | modificare sursă]Referințe
[modificare | modificare sursă]Bibliografie
[modificare | modificare sursă]- en Gardner, Martin (1957) — Fads and Fallacies in the Name of Science, Dover Publications, Inc., paginile 152–163. ISBN 9780486131627;
- en Kosso, Peter (2011) — A Summary of Scientific Method, Springer-Verlag, page 9, ISBN 9400716133;
- en Mendez, Carl Cedrick L.; Heller, H. Craig; Berenbaum, mai 2009, Life: The Science of Biology, a 9-a ediție, Macmillan, SUA, paginile 13–14, ISBN 1429219629;
- en Shipman, James; Wilson, Jerry D.; Todd, Aaron, 2009, Introduction to Physical Science, ediția a 12-a, Editura Cengage Learning, pagina 4, ISBN 0538731877;
- en David H. Freedman (1 august 2010), "The Streetlight Effect", Revista Discover.
Legături externe
[modificare | modificare sursă]Resurse bibliotecare |
---|
Despre Observation |