Ramon Martí Alsina
Ramon Martí Alsina | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | [1][2][3] ![]() Barrio de La Ribera(d), Catalonia, Spania ![]() |
Decedat | (68 de ani)[1][4][5] ![]() Barcelona, Catalonia, Spania ![]() |
Copii | Ricard Martí Aguiló[*] ![]() |
Cetățenie | ![]() ![]() |
Ocupație | pictor ![]() |
Limbi vorbite | limba catalană limba spaniolă[6] ![]() |
Activitate | |
Profesor pentru | Mariano Obiols Delgado[*] ![]() |
Mișcare artistică | Orientalism ![]() |
Opere importante | The Great Day of Girona[*] ![]() |
Modifică date / text ![]() |
Ramón Martí i Alsina (n. , Barrio de La Ribera(d), Catalonia, Spania – d. , Barcelona, Catalonia, Spania) a fost un pictor spaniol în stil realist.
Biografie
[modificare | modificare sursă]S-a născut în familia modestă a unui funcționar municipal și a rămas orfan la vârsta de opt ani.[7] A fost crescut apoi de nașul său, care s-a opus planurilor sale de a deveni artist. În consecință, a început să studieze filozofia (și a obținut în cele din urmă o diplomă de licență în acest domeniu), dar a urmat și cursuri serale la Escola de la Llotja(d).[8] Primele sale încercări de a fi artist profesionist au avut loc în orașul natal al mamei sale, Mataró, unde și-a câștigat o reputație modestă în rândul burgheziei locale ca portretist.[7] În această perioadă, principala sa sursă de inspirație venea tot din natură; își petrecea timpul liber pictând în munți și de-a lungul coastei Maresmei.
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/%28Barcelona%29_La_Migdiata_-_Ramon_Mart%C3%AD_i_Alsina_-_Museu_Nacional_d%27Art_de_Catalunya.jpg/225px-%28Barcelona%29_La_Migdiata_-_Ramon_Mart%C3%AD_i_Alsina_-_Museu_Nacional_d%27Art_de_Catalunya.jpg)
opera sa cea mai cunoscută.
În 1848 a mers la Paris unde a vizitat Muzeul Luvru și s-a familiarizat cu operele lui Horace Vernet și Eugène Delacroix. Mai târziu, a descoperit operele lui Gustave Courbet și a intrat sub influența școlii Barbizon.[8] Patru ani mai târziu, a devenit profesor de desen la La Llotja. De asemenea, a fost unul dintre primii care introdus conceptul de pictură în aer liber în rândul studenților săi. Prima sa expoziție majoră a fost la Exposición General de Bellas Artes din Barcelona în 1851. A devenit membru corespondent al Reial Acadèmia Catalana de Belles Arts de Sant Jordi(d) în 1855.[9]
Dificultăți
[modificare | modificare sursă]Ca urmare a studiilor sale filozofice anterioare, a fost atras de pozitivism, republicanism și anticlericalism și s-a identificat cu idealurile Revoluției din 1868.[8] În timpul domniei regelui Amadeo I, a demisionat din La Llotja (deși unele surse spun că a fost demis) pentru că nu a jurat credință față de Constituția spaniolă din 1869.[7] După declararea Primei Republici Spaniole a fost printre cei reabilitați prin ordin general al președintelui Francisco Pi y Margall(d).
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f4/Ramon_Mart%C3%AD_i_Alsina_-_View_of_Barcelona_from_a_Rooftop_in_Riera_de_Sant_Joan_-_Google_Art_Project.jpg/265px-Ramon_Mart%C3%AD_i_Alsina_-_View_of_Barcelona_from_a_Rooftop_in_Riera_de_Sant_Joan_-_Google_Art_Project.jpg)
Riera de Sant Joan (1889)
În anii șaptezeci opera sa a intrat în ceea ce a fost probabil cea mai creativă fază a sa, în timp ce viața sa personală a fost afectată de o tragedie. În 1872 fiul și fiica lui au murit ambii la câteva zile unul de celălalt, iar în 1878 și-a pierdut soția.[7] În același timp, s-a îndatorat foarte mult. Acest lucru l-a forțat să-și mărească producția artistică, aproape până la punctul de a crea pe o linie de asamblare. El a avut pentru scurt timp șapte ateliere separate deschise pentru a găzdui lucrările sale în curs. Cele mai multe dintre ele au fost în mare parte produse de angajații săi, și doar finisajele au fost realizate chiar de artist.[7] Peste 4.000 de picturi din această perioadă îi poartă semnătura. În cele din urmă, în 1889, a reușit să se recăsătorească, dar problemele economice l-au urmărit pentru tot restul vieții.
Cu toate acestea, o mare parte a vieții lui a fost obsedat de a-și finaliza ciclul de picturi despre Războiul Peninsular și cele două asedii ale orașului Girona, pe care le începuse în 1863 cu „Marea zi a orașului Girona”, măsurând 488 x 1066 centimetri. Ciclul nu a fost niciodată încheiat.[9]
Selecție de picturi
[modificare | modificare sursă]Din ciclul Girona
[modificare | modificare sursă]Alte lucrări
[modificare | modificare sursă]-
Marea furtunoasă
-
Peisaj urban
-
Peisaj de țară
-
Peisaj rural cu figuri
Referințe
[modificare | modificare sursă]- ^ a b c d Autoritatea BnF, accesat în
- ^ a b Ramón Martí Alsina, Martí Alsina, Ramón[*]
- ^ a b Ramón Martí Alsina, Diccionario biográfico español, accesat în
- ^ a b Ramón Martí Alsina, RKDartists, accesat în
- ^ a b Ramón Marti y Alsina, Benezit Dictionary of Artists, accesat în
- ^ Autoritatea BnF, accesat în
- ^ a b c d e Biography @ the Gran Enciclopèdia Catalana(d)
- ^ a b c Biography @ MCN Biografías.
- ^ a b Brief biography @ the Museo del Prado
Lectură suplimentară
[modificare | modificare sursă]- Joaquim Folch i Torres: El pintor Martí i Alsina . Barcelona, Junta Municipal d'Exposicions, 1920.
- Jordi González Llácer: „Ramon Martí i Alsina”, în Cien años de pintura en España y Portugal (1830-1930), vol. 5., Barcelona, Antiquaria, 1993.
- El gran día de Girona: Ramon Martí Alsina, Maria Lluïsa Faxedas Brujats, et al. Museu d'Art (Girona), Generalitat de Catalunya, 2010ISBN: 84-393-8507-2
Legături externe
[modificare | modificare sursă]- „Ramon Martí Alsina, entre la inercia romántica y la pulsión realista” (Ramon Martí Alsina, Between Romantic Inertia and a Drive to Realism) de Francesc M. Quílez i Corella, Museu Nacional d'Art de Catalunya