Štafeta mladosti
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/28/Republi%C5%A1ka_%C5%A1tafeta_mladosti_je_krenila_iz_%C5%A0entilja%2C_mimo_Pesnice_in_skozi_Ko%C5%A1ake_do_Maribora_1960.jpg/250px-Republi%C5%A1ka_%C5%A1tafeta_mladosti_je_krenila_iz_%C5%A0entilja%2C_mimo_Pesnice_in_skozi_Ko%C5%A1ake_do_Maribora_1960.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/House_of_Flowers_%28DSC04416%29.jpg/250px-House_of_Flowers_%28DSC04416%29.jpg)
Štafeta mladosti (makedonski: Штафета на младоста, albanski: Stafeta e Rinise) je palica koja je išla kroz celu SFR Jugoslaviju i svakog 25. maja, na praznik „Dana mladosti“, dodeljivana je tadašnjem jugoslovenskom predsedniku Josipu Brozu Titu. Iako je Tito bio rođen 7. maja, ovaj je datum proglašen za njegov rođendan u sećanje na Desant na Drvar tokom Drugog svetskog rata.
Štafeta mladosti je uvedena 1945. godine, na predlog omladine Kragujevca, kao „Titova štafeta“. U prvoj Titovoj štafeti, učestvovalo je 12,500 omladinaca, koji su pretrčavši trasu dugu 9,000 kilometara, Titu predali prvih devet štafetnih palica i Plavu knjigu sa 15000 potpisa omladine Šumadije. Te prve štafete predate su mu u Zagrebu, dok je narednih godina, sve do 1956. Tito lično primao poslednje nosioce štafete pred Belim dvorom u Beogradu, čemu je prethodio svečani doček na Trgu Republike.
Godine 1957, na Titovu inicijativu, taj događaj proglašen je za „Dan mladosti“. Do Titove smrti 1980. godine, štafeta se dodeljivala lično njemu na Stadionu JNA u Beogradu. Štafeta mladosti 1980. godine, koja se u susret osamdeset i osmom Titovom rođendanu, na dan njegove smrti 4. maja zatekla na putu po Hrvatskoj, prekinula je svoj put i položena je na odar predsednika u Skupštini SFRJ.
Štafeta mladosti nastavlja svoj život i posle smrti Josipa Broza i postaje simbol ljubavi i odanosti njegovom delu. Sa zakletvom Jugoslovena da će i ubuduće biti čvrsti i nepokolebljivi na Titovom putu, predaje se ispod portreta Josipa Broza, predsedniku Saveza socijalističke omladine Jugoslavije (SSOJ).
1987. godine, u Jugoslaviji je izbio skandal kada je u Sloveniji objavljeno idejno rešenje ljubljanskog dizajnerskog ateljea „Novi kolektivizam“ po uzoru na Neue Slowenische Kunst; ono je u stvari bio prepravljeni nemački nacistički plakat, kopija dela „Treći rajh“ Riharda Klajna. Čak i rešenje koje je na kraju usvojeno, razlikovalo se od prethodnih štafeta. Urađena je od pleksiglasa, sa osam kapi krvi koje, gledano iz današnje perspektive, mogu nagoveštavati početak prolivanja krvi na ovim prostorima.
Sledeće godine, 1988, poslednji put je na beogradskom stadionu održana priredba povodom Dana mladosti. 1989. godine SSOJ je ukinuo ovu nekada popularnu priredbu.
Nazivi ove manifestacije:
- 1957 - Miko Tripalo, predsednik Centralnog komiteta Narodne omladine Jugoslavije
- 1958 - Mića Prelić, član Štaba omladinskih radnih brigada na izgradnji auto-puta Ljubljana-Zagreb
- 1959 - Stanka Gorišek, Radnica iz Celja
- 1960 - Mile Gavritov, radnik iz Štipa
- 1961 - Slobodan Jovanović, radnik iz Titovog Užica
- 1962 - Fuada Midžić, studentkinja iz Sarajeva
- 1963 - Momčilo Knežević, učenik iz Pljevalja
- 1964 - Josip Harcet, radnik iz Zagreba
- 1965 - Miroslav Cerar, jugoslovenski reprezentativac u gimnastici
- 1966 - Mirko Anžel, potporučnik JNA
- 1967 - Miodrag Strunjaš učenik iz Pljevalja
- 1968 - Edvard Franković auto-mehaničar iz Pazina
- 1969 - Katica Stefanović, studentkinja iz Niša
- 1970 - Ljiljana Žežova, učenica iz Skoplja
- 1971 - Nazmija Jenjeva, radnica iz Prištine
- 1972 - Branko Mandić, radnik iz Bihaća
- 1973 - Milan Ivetić, radnik iz Kikinde
- 1974 - Vojko Mahnič, radnik iz Izole
- 1975 - Vjera Begović , studentkinja iz Titograda
- 1976 - Miša Maričić, zemljoradnik iz sela Selevac, kod Smedereva
- 1977 - Marica Lojen, učenica iz Kumrovca
- 1978 - Čede Đorđevski, student iz Skoplja
- 1979 - Sanija Hiseni, studentkinja iz Prištine
- 1980 - zbog smrti Josipa Broza Tita Štafeta je prekinula svoj put
- 1981 - Ivan Ižak, mašinbravar iz Beočina
- 1982 - Ciril Zaplotnik, zemljoradnik iz sela Zaplotnik, kod Kranja
- 1983 - Miodrag Mrdak, oficir duge plovidbe iz Kotora
- 1984 - Milibor Antović, rudar iz Bora
- 1985 - Zoran Vignjević, jugoslovenski juniorski prvak u streljaštvu, sa Krka
- 1986 - Tatjana Dodevska, zaposlena, kao najbolja studentkinja, kao pripravnica u SUP-u u Kumanovu
- 1987 - Rajmonda Borošaj, učenica iz Gnjilana
- „Poslednji pozdrav maršalu“ Arhivirano 2009-03-26 na Wayback Machine-u, Mihailo Medenica, Pres magazin, istorija, 22. 03. 2009.
- Glas javnosti 25.05.2005 - Slovenci prvi prestali Arhivirano 2013-07-16 na Wayback Machine-u
- NSKSTATE.COM. Poster skandal iz 1987. godine Arhivirano 2008-04-06 na Wayback Machine-u
![]() | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak na temu: Relay of Youth |