Gunja
Za ostala značenja, vidi Gunja (razvrstavanje).
Gunja | |
---|---|
Osnovni podaci | |
Županija | Vukovarsko-srijemska |
Stanovništvo | |
Stanovništvo (2001-/-2011-/-2021) | 5.033 |
Geografija | |
Koordinate | 44°53′N 18°51′E / 44.88°N 18.85°E |
Ostali podaci | |
Poštanski kod | 32260 |
Koordinate: 44° 52′ 48" SGŠ, 18° 51′ 00" IGD
Gunja je selo i istoimena općina u Hrvatskoj koja je administrativni dio Vukovarsko-srijemske županije.
Prema svom zemljopisnom položaju i dnevnomigracijskim obilježjima općina Gunja pripada županjskoj Posavini.
Nalazi se s lijeve strane rijeke Save, a mostom je povezana s gradom Brčko u BiH. Najveće je od svih sela Cvelferije.
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Gunja_Mosque_Interior-D%C5%BEamija_u_gunji_unutra%C5%A1njost-%D0%8F%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%98%D0%B0_%D1%83_%D0%93%D1%83%D1%9A%D0%B8_%D1%83%D0%BD%D1%83%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%88%D1%9A%D0%BE%D1%81%D1%82_01.jpg/220px-Gunja_Mosque_Interior-D%C5%BEamija_u_gunji_unutra%C5%A1njost-%D0%8F%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%98%D0%B0_%D1%83_%D0%93%D1%83%D1%9A%D0%B8_%D1%83%D0%BD%D1%83%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%88%D1%9A%D0%BE%D1%81%D1%82_01.jpg)
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Gunja imala je 5.033 stanovnika, raspoređenih u jednom naselju - Gunji.
Prvi stanovnici u Gunju se doseljavaju početkom 18. stoljeća iz Bosne.
Gunja danas ima 5.033 stanovnika (popis iz 2001.), a broji čak 19 nacionalnosti. Jednu od brojnijih nacionalnih manjina (13,77%) čine Bošnjaci koji imaju u selu sagrađenu i džamiju, pored Zagreba jedinu u Hrvatskoj.
Druga najbrojnija nacionalna manjina su Srbi koju čini oko 6,05 % stanovnika
Područje uz Savu je uvijek bilo plodno, privlačno ali i opasno za život. U predjelu šume Mašanj, gdje se nalazila Ciglana Gunja prilikom iskapanja gline otkriveno je naselje srednjeg i kasnog bronzanog doba nastalo 1300 godina prije Hrista, možda i ranije. Riječ je o Vatinskoj kulturi.
Franjevci u području današnje šume Mašanj grade od 1300. do 1325. godine dvor i tvrđavu močvarnog tipa Alšan, a samostan 1373. do 1376. godine po nalogu Biskupa iz Pečuha Valentina posvećen Sv. Franji uz dopuštenje Pape Grgura XI. Gunja se po prvi put spominje 1378. u spisima „De conformitate vitae Beati Francisci ad vitam Domini Jesu“ od Fr. Bartholomaeus Pisanus pod imenom Alšan. U to vrijeme na području Gunje se nalazio franjevački samostan bosanske vikarije koji je pripadao mačvanskoj kustodiji. Prema službenim spisima plemića Alšanski Gunja se pod tim nazivom spominje 1428. godine. U Šumanovcima su franjevci izgradili drvenu crkvu Svete Marije Velike koju su 1526. zapalili Turci. Odlaskom Osmanlija, fratri i starosjedioci u Šumanovcima grade drvenu crkvu posvećenu Mariji koja je 1729. blagoslovljena na čast svetog Uznesenja Blažene Marije Djevice. Sadašnja crkva je izgrađena 1822.
Uz rijeku Savu, bila je granica sa Turskom, a uz granicu je bilo sagrađeno na stotine čardaka, koje su čuvali Graničari, “u svom ruvu i o svom kruvu”.
Još i danas u narodu živi pjesma iz tih vremena:
- Odavno smo graničari stari
- čuvali smo garnicu na Savi
- čuvali je sa stari’ čardaka,
- branili je ‘rabro od Turaka.
- i djedovi naši krv su lili
- da čuvamo naš zavičaj mili...
U središtu Gunje 1848. izgrađena je crkva Svetoga Jakova apostola a od 1982. kraj stare počela se graditi i nova, veća zgrada, zbog potrebe za većim prostorom. Prvi svećenik, Gunjanac, bio je Tomo Bogutovac, a zaređen je u Đakovu. Gunja je postala župa prije više od 100 godina.
Ukinućem Granice / Vojne Krajine 1873. godine, Slavonija, time i Gunja pripojeni su 1881. godine Banskoj Hrvatskoj, Županjskom kotaru u sastavu Srijemske županije. Pet godina kasnije, 1886. kroz Gunju je prošla pruga koja ju je povezala s Vinkovcima koji su bili najveće željezničko čvorište.
U Gunji se 1953. uvodi obvezatna sedmogodišnja osnovna škola, a nedugo zatim, 1958. godine osmogodišnja Osnovna škola Antun i Stjepan Radić.
U Gunji djeluje KUD Graničari koji je osnovan 1971. godine, a njeguje slavonske plesove i običaje. U KUD-u djeluju četiri sekcije i to: folklorna,tamburaška,dramska i ženska pjevačka skupina. KUD Graničari redovoti je sudionik folklornih manifestacija ovoga kraja i to: Šokačkog sijela u Županji, Vinkovačkih jeseni, Raspjevane Cvelferije i Večeri dr.M.Bačića u Babinoj Gredi.Dva puta godišnje KUD organizira kulturno zabavni program u Gunji i to na Mladi Uskrs i za Svetu Katu kada obično imamo goste te zajednički dajemo program.
KUD također organizira i Pokladne svatove u vrijeme poklada te Maskembal na pokladni utorak, a svake goodine u listopadu mjesecu organiziramo Večeru KUD-a i naravno sudjelujemo na Misi zahvalnici obučeni u narodne nošnje.
Od prošle godine KUD ima dobru suradnju sa dva KUDa iz Vojvodine, i to sa HKPD S.S.Kranjčević iz Bačkog Brega (Berega)i HUK Lajčo Budanović iz Male Bosne kod Subotice.
Od sportskih klubova djeluje NK "Jadran" osnovan 1928. godine. Natječe u međužupanijskoj ligi Vinkovci-Osijek (ekvivalenta 4. HNL).
Od 1883. godine postoji i lovačko društvo "Ris".
Gradovi i općine Vukovarsko-srijemske županije |
Gradovi
Ilok | Otok | Vinkovci | Vukovar | Županja Općine Andrijaševci | Babina Greda | Bogdanovci | Borovo | Bošnjaci | Cerna | Drenovci | Gradište | Gunja | Ivankovo | Jarmina | Lovas | Markušica | Negoslavci | Nijemci | Nuštar | Privlaka | Stari Jankovci | Stari Mikanovci | Štitar | Tompojevci | Tordinci | Tovarnik | Trpinja | Vođinci | Vrbanja |
Ostale općine i gradovi u Hrvatskoj |
Zagrebačka županija | Krapinsko-zagorska županija | Sisačko-moslavačka županija | Karlovačka županija | Varaždinska županija | Koprivničko-križevačka županija | Bjelovarsko-bilogorska županija | Primorsko-goranska županija | Ličko-senjska županija | Virovitičko-podravska županija | Požeško-slavonska županija | Brodsko-posavska županija | Zadarska županija | Osječko-baranjska županija | Šibensko-kninska županija | Vukovarsko-srijemska županija | Splitsko-dalmatinska županija | Istarska županija | Dubrovačko-neretvanska županija | Međimurska županija |
Naselja Cvelferije |
Vrbanja | Soljani | Strošinci | Gunja | Drenovci | Račinovci | Rajevo Selo | Posavski Podgajci | Đurići |