Joža Uprka
Joža Uprka | |
![]() český maliar a grafik | |
Narodenie | 25. október 1861 Kněždub, Česko |
---|---|
Úmrtie | 12. január 1940 (78 rokov) Hroznová Lhota, Česko |
Podpis | ![]() |
Odkazy | |
Commons | ![]() |
Joža Uprka (* 25. október 1861, Kněždub – † 12. január 1940, Hroznová Lhota) bol český maliar a grafik, predstaviteľ romantického historizmu a secesného dekorativizmu. Jeho dielo je významným národopisným dokumentom folklóru južnej Moravy.
Život a tvorba
[upraviť | upraviť zdroj]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/Jo%C5%BEa_Uprka_%E2%80%93_Du%C5%A1i%C4%8Dky.jpg/220px-Jo%C5%BEa_Uprka_%E2%80%93_Du%C5%A1i%C4%8Dky.jpg)
Pochádzal zo sedliackej rodiny z dediny Kněždub. Bol synom roľníka a maliara samouka Jana Uprku a jeho druhej ženy Evy, rodenej Machálkovej, jeho mladší brat František sa preslávil ako sochár. Do školy chodil v Strážnici, stredoškolské vzdelanie získal v Olomouci, najprv v nemeckom učiteľskom ústave a potom v olomouckom Slovanskom gymnáziu. V štúdiách pokračoval od roku 1881 na pražskej akadémii u Františka Čermáka a od roku 1884 na mníchovskej akadémii. V Mníchove spoluzaložil spolok „Škréta“, ktorého ďalšími členmi boli Alfons Mucha, Antonín Slavíček a Luděk Marold.
Po trojročnom pobyte v Mníchove sa najprv vrátil do Prahy a v roku 1888 sa presťahoval znova do rodného kraja, ktorý ho inšpiroval námetmi a kde aj vznikla podstatná časť jeho diela. Témy čerpal z každodenného života prostého ľudu, práce, obyčajov a slávností, zachytával podobu ľudových krojov a krajinu Moravského Slovácka.
Na prelome rokov 1892 – 1893 vďaka štipendiu navštívil Paríž, kde študoval diela starých majstrov a zoznámil sa so súčasným umeleckým dianím, najmä s impresionistickým štýlom. Jeho obraz „Pouť u svatého Antonínka“ získal na parížskom Salóne v roku 1893 ocenenie Mention honorable a vďaka nemu sa Uprka stal známy v zahraničí.
Jeho pravdepodobne najznámejší obraz „Jízda králů“ vznikol v roku 1897 v dvojakom stvárnení, realistickom a impresionistickom. V tom istom roku mal Uprka prvú súbornú výstavu v Topičovom salóne v Prahe.
Neďaleko rodného Kněždubu, v Hroznovej Lhote, kúpil Uprka malý domček ako ateliér, ktorý dal roku 1904 prestavať podľa návrhu architekta Dušana Jurkoviča na poschodovú vilu s drevenými prvkami inšpirovanými ľudovou architektúrou. Hostil v ňom osobnosti zo sveta kultúry, ako napríklad Aloisa a Viléma Mrštíkovcov, Hanuša Schwaigra, Zdenku Braunerovú, Herberta Masaryka, Leoša Janáčka či Vítězslava Nováka. Maliara v Hroznovej Lhote navštívil roku 1902 aj francúzsky sochár Auguste Rodin.
15. mája 1899 sa Uprka oženil s ľudovou maliarkou Anežkou Karlíkovou zo Svatobořic.
Koncom svojho impresionistického obdobia (1899 – 1905) sa Uprka venoval aj grafike, hlavne technike leptu.
V rokoch 1922 – 1937 žil v Klobušiciach pri Ilave na Slovensku vo vlastnom zámočku s ateliérom a na slovenskom vidieku hľadal novú inšpiráciu. V roku 1928 zavítal do Dubrovnika, kde študoval kroje a život prostých ľudí.
Počas svojho života sa Joža Uprka dočkal niekoľkých súborných výstav v Prahe, Brne a Hodoníne. Spoluzaložil Klub priateľov umenia v Brne, patril k zakladateľom a stal sa vedúcou osobnosťou Združenia výtvarných umelcov moravských (S. V. U. M.) so sídlom v Hodoníne. Bol aj vedúcou postavou spolku Moravsko-slovenská spoločnosť, neskôr Národopisná Morava. Roku 1925 ho zvolili za predsedu Združenia slovenských umelcov v Bratislave.
Joža Uprka zomrel 12. januára 1940 v Hroznovej Lhote. Je pochovaný vedľa svojho brata Františka a niekdajšieho žiaka Antoša Frolku na takzvanom „Slováckom Slavíne“ (cintorín pri miestnom kostole) v rodnom Kněždube.
Najznámejšie diela
[upraviť | upraviť zdroj]- Malérečky
- Pro pérečko
- Zkouška koně
- Trávnice na horských lukách
- Kněždubská jízda králů
- Literáci
- Naše mamičky
- Na procesí
- Pouť u sv. Antonínka
- Boží tělo v Hroznové Lhotě
- Děvče z Mařatic
- Při kázání
- Polední odpočinek
- Z pastvy
- Návrat z pole
- Trh v Kyjově
- Jízda králů ve Vlčnově
- Úvodnice z Kněžduba
- Marianská píseň
- Od kerej?
- Boží Tělo ve Velké.
Joža Uprka je aj autorom výzdoby novej Jurkovičovej krížovej cesty na Hostýne, nástenných malieb v obradnej sieni novej radnice v Uherskom Hradišti a výzdoby kostola Panny Márie Kráľovnej v Ostrave.
Literatúra
[upraviť | upraviť zdroj]- JEŽ, Štěpán; OBROVSKÝ, Jakub. Joža Uprka : k pátému výročí umělcovy smrti. Praha : Sfinx, 1944. 291 s.
- KAČER, Jaroslav. Joža Uprka : výběr z malířského díla : katalog výstavy. Brno : Moravská galerie, 1983.
- KARPÍŠKOVÁ, Petra. Příběh moderního tvůrce. Joža Uprka (1861-1940). České Budějovice : Jihočeská univerzita v Českých Budějovicích, Filozofická fakulta, Historický ústav, 2007. 97 s. Dostupné online.
- MIKULAŠTÍK, Tomáš; PLÁNKA, Ivan. Joža a Franta Uprkové : Výstava díla bratří Joži a Franty Uprkových : katalog výstavy. Gottwaldov : Oblastní galerie výtvarného umění, 1980.
- ŠANTAVÝ; PELIKÁN, Jaroslav. Joža Uprka : Grafické dílo z let 1899–1937 : Katalog výstavy. Hodonín : Galerie grafického díla, 1981.
- ŠTECH, V. V. V zamlženém zrcadle. Praha : Československý spisovatel, 1969, str. 26–7, 32, 71, 114, 200, 233
- UPRKA, Joža. Kožuchy. Kroměříž, 1920. Dostupné online.
Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Joža Uprka
Externé odkazy
[upraviť | upraviť zdroj]- Záznam o narození v matrice Archivované 2014-03-12 na Wayback Machine na stránkách Moravského zemského archivu
- Joža Uprka - barvy a písně - video z archivu České televize
- medailon Archivované 2013-04-29 na Archive.today na stránkách obce Hroznová Lhota
- Dvě výročí připomenou legendárního Jožu Uprku Hodonínský deník, 12.1.2010
- Joža Uprka: svébytný umělec nebo folklorista? Lidové Noviny, 23.10.2011