Kremeň
Kremeň | |
SiO₂ oxid kremičitý | |
![]() | |
![]() | |
Všeobecné informácie | |
---|---|
Rok objavenia | starovek |
Klasifikácia | |
IMA status | prijatý (1959) |
Strunzova klasifikácia | IV/D.01a (8.vyd.) 4.DA.05 (9.vyd.) |
Nickelova-Strunzova klasifikácia | 4.DA.05 (10.vyd.) |
Danaova klasifikácia | 75.1.3.1 (8.vyd.) |
Kryštalografia | |
Kryšt. sústava | Trigonálna sústava |
Bodová grupa | 32 |
Priestorová grupa | P3121, P3221 |
Mriežkové param. | a = 4,9133 Å c = 5,4053 Å V = 113,00 Å3 Z = 3 |
Habitus | dobre vyvinuté kryštály s plochami {1010}, {1011}, {0111}, drúzy, kusový, mikrokryštalický |
Zrasty | podľa Dauphiného zákona {0001}, brazílskeho zákona {1120}, japonského zákona {1122} |
Fyzikálne vlastnosti | |
Priesvitnosť | priehľadný až priesvitný |
Farba(y) | bezfarebný, biela, žltá, ružová, zelená, fialová, hnedá |
Vryp | biely |
Lesk | sklený |
Tvrdosť (Mohs) | 7 (referenčný minerál) |
Hustota | 2,65 – 2,66 kg.dm−3 |
Štiepateľnosť | zlá na ploche {0110} |
Lom | lastúrový |
Optické dáta | |
Indexy lomu jednoosový minerál | nε = 1,543 – 1,545 nω = 1,552 – 1,554 |
Dvojlom | δ = 0,009 |
Iné | |
Rozpustnosť | v kys. fluorovodíkovej |
Vodivosť | piezoelektrický, pyroelektrický |
Odrody a variety | |
Kryštalické odrody: krištáľ - bezfarebná a priehľadná odroda kremeňa Marmošský diamant záhneda - hnedý kremeň ametyst - fialový kremeň citrín - žltý kremeň ametrín - rôznofarebný - fialovo/žltý kremeň morión - čierny kremeň sokolie oko - modrošedý z prekremeneného krokidolitu tigrie oko - kremeň/chalcedón prestúpený krokidolitom mačacie oko - zelenomodrá odroda kremeňa s azbestom avanturín - červenohnedý alebo žltkavý kremeň s primiešanými šupinkami zlatožltej alebo zelenej sľudy prazém - špinavo zelený kremeň ruženín - ružový kusový kremeň Kryptokryštalické odorody: chalcedón achát chryzopras ónyx sardónyx pazúrik, rohovec heliotrop jaspis karneol | |
Zoznam minerálov Kremeň na mindat.org Kremeň na Commons | |
Kremeň je minerál kryštalizujúci v trigonálnej sústave, chemicky oxid kremičitý - SiO2. Odhaduje sa, že tvorí asi 12% objemu zemskej kôry[1]. Jeho názov pravdepodobne pochádza z germánskeho slova „Quarz“. [2] Po prvýkrát sa názov kremeň uvádza v dielach Georgiusa Agricolu v roku 1530.
Kremeň patrí k najrozšírenejším minerálom. Vytvára prizmatické kryštály zakončené plochami klenca alebo dipyramídy. Kryštálové plochy bývajú často ryhované. Kryštály môžu byť zdvojčatené a rozlične deformované. Tento minerál máva celistvú, zrnitú alebo kryptokryštalickú podobu, prípadne sa vyskytuje v konkréciách. Jeho farba je rôznorodá - môže byť biely, sivý, červený, purpurový, ružový, žltý, zelený, hnedý, čierny ale aj bezfarebný; vryp má biely. Mnohé z jeho odrôd patria k polodrahokamom. Kremeň je priehľadný až priesvitný minerál so skleným leskom na čerstvom povrchu. Odroda ametyst je typická fialovým sfarbením.
Charakteristika
[upraviť | upraviť zdroj]Zaraďuje sa k oxidom, jeho chemický názov je oxid kremičitý. Môže obsahovať prímesi hliníka, lítia, bóru, železa, horčíka, vápnika, titánu, draslíka a rubídia.
Fyzikálne vlastnosti
[upraviť | upraviť zdroj]V Mohsovej stupnici tvrdosti má tvrdosť presne 7, ale je krehký. Jeho hustota je 2,65 g/cm3, ale udáva sa v rozsahu od 2,6 do 2,7 g/cm3. Kremeň nemá štiepateľnosť, lom má lastúrový, trieštivý, niekedy nerovný. Kremeň je známy piezoelektrickými vlastnosťami, čiže schopnosťou generovať elektrické napätie po mechanickom stlačení.
Optické vlastnosti
[upraviť | upraviť zdroj]Farba býva rozmanitá, od bezfarebných odrôd (krištáľ) cez bielu, mliečnobielu, žltú, hnedú, čiernu, ružovú, fialovú až po zelenkavú až modravú. Môže mať rôzne farby podľa inklúzií a vrastlíc, alebo pseudomorfózy (železitý kremeň, tigrie a sokolie oko a pod.). Vyskytujú sa zvláštne farebné efekty ako asterizmus, efekt oka, vzácne i aventuresencia. Kremeň je priehľadný, priesvitný i nepriehľadný, jeho lesk je sklený alebo matný. Plechromizmus, čiže odlišná absorpcia svetla vo vzťahu k optickým osiam, je slabý. Luminiscencia býva niekedy žltá, krémová, oranžová a zelenkavá.
Kryštalografia
[upraviť | upraviť zdroj]Kryštalická sústava je trigonálna (trojuholníková), alebo, pri vysokoteplotných kremeňoch, hexagonálna (šesťuholníková). Trigonálne kremene majú pseudohexagonálny habitus. Kremeň sa vyskytuje v podobe kryštálov, ďalej zrnitých a masívnych agregátov. Podľa niektorých charakteristických kryštalických typov a agregátov sa rozlišuje kremeň hviezdový – hviezdovec, kremeň čapičkový – kapový, alebo kremeň žezlovitý. Tvary kryštálov sú prizmatické, dipyramidálne, pseudokubické, časté sú zákonité zrasty kryštálov (dauphinésky zákon - (pravý + pravý alebo ľavý + ľavý jedinec , brazílsky zákon – pravý + ľavý jedinec, japonský zákon - vertikály zrastajúcich jedincov zvierajú uhol 84°33´).
Mechanické vlastnosti
[upraviť | upraviť zdroj]Suchý kremeň nepodlieha ľahko mechanickej deformácii (potrebné teploty od 1300 °C a tlaky okolo 1GPa), keďže trojrozmerné väzby medzi Si - O sú kovalentné a veľmi pevné. V prírode sa bežne deformuje aj pri nižších teplotách v dôsledku prítomnosti vody (tzv. hydraulické oslabenie), ktorá znižuje jeho teplotnú odolnosť na 300 °C pri tlaku okolo 100 MPa. Príčinou tohto javu je fakt, že aj malé množstvo vody narúša väzby Si - O.[3]
Typickou nízkoteplotnou deformáciou kremeňa pri teplotách od 250-400 °C dochádza k dislokačnému sklzu podľa bazálnej plochy {0001}. Pri teplotách v rozmedzí 400-600/700 °C sa uplatňuje prizmatický podľa plôch {1010} a rombický sklz podľa plôch {1011} a {0111}.[3]
Vznik
[upraviť | upraviť zdroj]Tento minerál sa vyskytuje zvyčajne vo vyvretých, premenených a usadených horninách. Vzniká v magmatitoch, pegmatitoch (niekedy prerastený so živcami), hydrotermálnych žilách, v žilách alpského typu. Sú známe paragenézy kremeňa so živcami, sľudami a v menšej miere amfibolmi. S olivínmi a pyroxénmi sa vyskytuje zriedkavo, pretože s nimi nekoexistuje v tavenine. V prírode je rozšírený ako dôležitý horninotvorný minerál. V kyslých vyvretých horninách je kremeň vždy podstatnou súčasťou (nad 20 %). V kremencoch je takmer monominerálnou zložkou. Bežne je možné ho nájsť na rudných žilách. [4] Bežný je kremeň žilný, odolný proti zvetrávaniu (preto kremenné žily morfologicky vystupujú nad okolitý terén), a je hojný v náplavoch (obliaky).[5]. V hydrotermálnych žilách kremeň niekedy tvorí až 90% výplne. Známe sú kryštály s hmotnosťou rádovo desiatky ton, napríklad 40 tonové kryštály z Brazílie, alebo 70 tonové kryštály z Kazachstanu.
Poznávanie
[upraviť | upraviť zdroj]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Quartz-zhaseni.gif/220px-Quartz-zhaseni.gif)
Kremeň sa rozpúšťa iba v kyseline fluorovodíkovej. Kremeň rýpe do skla. V polarizačnom mikroskope býva väčšinou alotrimorfný, nemá ohraničenie a má slabý reliéf. Je veľmi podobný ortoklasu. Pri skrížených nikoloch môže mať typické undulózne zhášanie, čo je typické najmä pre kremeň metamorfného pôvodu.
Lokality
[upraviť | upraviť zdroj]Lokality vo svete
[upraviť | upraviť zdroj]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a5/QuartzUSGOV.jpg/220px-QuartzUSGOV.jpg)
Okrem Brazílie a Kazachstanu sa hojne vyskytuje aj v Poľsku, Taliansku, Rusku, Ukrajine, Švajčiarsku, Rakúsku, na Madagaskare, v Kanade a USA.
Na Slovensku
[upraviť | upraviť zdroj]Jeden z najbežnejších minerálov. Pekne vyvinuté kryštály pochádzajú z Banskej Štiavnice, Banskej Belej, Kremnice, kusová záhneda sa vyskytuje v okolí Málinca (okres Poltár). Býva hlavnou zložkou nerudnej žiloviny takmer všetkých hydrotermálnych ložísk, hlavná zložka pegmatitov.
Použitie
[upraviť | upraviť zdroj]Kremeň je dôležitý pre keramický, sklársky a stavebný priemysel, využíva sa v metalurgii, elektrotechnike, optike a klenotníctve. Spočiatku sa prírodný krištáľ používal v elektrických oscilátoroch, v súčasnosti ho nahradili syntetické kryštály. Vďaka dobrým optickým vlastnostiam sa z krištáľu často brúsia šošovky a prizmy. Kremeň vyniká nepatrnou rozťažnosťou a výbornou priepustnosťou pre ultrafialové lúče. [4] Čistý kremeň je základnou surovinou pre výrobu skla a uplatňuje sa tiež ako brúsidlo pri výrobe keramiky a porcelánu. Kremenný piesok a štrk je základnou stavebnou surovinou. Niektoré chalcedóny a acháty sa hodia na výrobu laboratórnych trecích misiek a brúsnych kameňov. [6]
Odrody kremeňa
[upraviť | upraviť zdroj]Väčšina autorov[chýba zdroj] rozdeľuje kremeň na dve základné skupiny:
Fanerokryštalické (jasnokryštalické) odrody
[upraviť | upraviť zdroj]- krištáľ - bezfarebná a priehľadná odroda kremeňa
- Marmarošský diamant
- záhneda - hnedý kremeň
- ametyst - fialový kremeň
- citrín - žltý kremeň
- ametrín - rôznofarebný - fialovo/žltý kremeň
- mliečny kremeň - mliečne biely kremeň
- morión - čierny kremeň
- sokolie oko - modrošedý z prekremeneného krokidolitu
- tigrie oko - kremeň/chalcedón prestúpený krokidolitom
- mačacie oko - zelenomodrá odroda kremeňa s azbestom
- avanturín - červenohnedý alebo žltkavý kremeň s primiešanými šupinkami zlatožltej alebo zelenej sľudy
- prazém - špinavo zelený kremeň
- modrý kremeň - modrý kremeň, farba v dôsledku rozptylu svetla na vrastliciach rutilu alebo turmalínu
- rutilový kremeň - kremeň s jemnými vrastlicami rutilu
- ružový kremeň - ružový voľne kryštalizovaný kremeň
- ruženín - ružový kusový kremeň
- turmalínový kremeň - kremeň s jemnými turmalínovými vrastlicami
- zafírový kremeň - amfibolovitý, žltohnedý až modrastý
- železitý kvarcit - hornina najmä z hrdzovohnedého kremeňa
Kryptokryštalické (skrytokryštalické) odrody
[upraviť | upraviť zdroj]- chalcedón - všetky jemnozrnné kremene
- achát - viacfarbene prúžkovaný alebo vrstevnatý nerast tvorený zmesou chalcedónu kremeňa
- chryzopras - jablkovo zelený chalcedón
- ónyx - jemné rôznofarebné vrstvy chalcedónu
- plazma - špinavo zelený chalcedón
- sardónyx - achát s s bielymi a hnedými vrstvičkami
- flint, pazúrik, rohovec - veľmi jemnozrnná hornina/agregát kryptokryštalického kremeňa
- heliotrop - zelený chalcedón s červenými škvrnami
- jaspis - spravidla matný, hrdzavočervený chalcedón
- karneol - žltý až červený chalcedón
- machový achát - chalcedón s dendritmi
Pozri aj: žilný kremeň
Typy kremeňa podľa rastu kryštálu
[upraviť | upraviť zdroj]Existuje 8 typov kremeňa, z toho najdôležitejšie sú:
Skupina kremeňa
[upraviť | upraviť zdroj]Tzv. skupina kremeňa zahŕňa tieto modifikácie kremeňa (čiže rovnaký vzorec, ale odlišné mriežky):
- α-kremeň - nízkoteplotný kremeň, trigonálna sústava
- β-kremeň - vysokoteplotný kremeň, hexagonálna sústava
- α-tridymit - nízkoteplotný tridymit, triklinická, monoklinická, alebo rombická sústava
- β-tridymit - vysokoteplotný tridymit, hexagonálna sústava
- α-cristobalit - nízkoteplotný cristobalit, tetragonálna sústava
- β-cristobalit - vysokoteplotný cristobalit, kubická sústava
- coesit - vysokotlakový kremeň, monoklinická sústava
- stišovit - vysokotlakový kremeň, tetragonálna sústava
- keatit - umelo pripravený vysokotlakový kremeň, tetragonálna sústava
- opál - (niekedy nepovažovaný za člena tejto skupiny), amorfný
- lechatelierit - (niekedy nepovažovaný za člena tejto skupiny), amorfný
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ Křemen, SiO2 [online]. velebil.net, [cit. 2010-01-04]. Dostupné online.
- ↑ Ďuďa, R., Rejl, L., 2001: Kameny z celého světa. Granit, Praha, 320 s.
- ↑ a b Putiš, M., 1993: Petrotektonika. Univerzita Komenského, Bratislava, 126 s.
- ↑ a b HUDECOVÁ, M. Oxidy a hydroxidy – kremeň [online]. infovek.sk/, [cit. 2010-01-04]. Dostupné online. Archivované 2009-05-03 z originálu.
- ↑ Křemen [online]. oa.svitavy.cz. Dostupné online. Archivované 2008-01-18 z originálu.
- ↑ Systematická mineralogie » Třídy » Oxidy » Oxidy typu MO » Skupina SiO2 » Křemen [online]. skripta.dictor.net. Dostupné online. Archivované 2008-01-05 z originálu.
Pozri aj
[upraviť | upraviť zdroj]Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Externé odkazy
[upraviť | upraviť zdroj]- Mineraly.sk Archivované 2006-06-29 na Wayback Machine - zdroj, z ktorého pôvodne čiastočne čerpal tento článok
- Kremeň na www.mindat.org