Tréguier
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5b/Tr%C3%A9guier_place_Martray_panorama.jpg/800px-Tr%C3%A9guier_place_Martray_panorama.jpg)
Tréguier | |
---|---|
![]() | |
48°47′6″N 3°13′57″W / 48.78500°N 3.23250°W | |
Država | Francija |
Regija | Bretanja |
Departma | Côtes-d'Armor |
Okrožje | Lannion |
Kanton | Tréguier |
Interkomunaliteta | Skupnost občin Trois Rivières |
Upravljanje | |
• Župan (2008-2014) | Michel Sohier (Socialistična stranka) |
Površina 1 | 1,52 km2 |
Prebivalstvo (1 januar 2021)[1] | 2.409 |
• Gostota | 1.600 preb./km2 |
Časovni pas | UTC+01:00 (CET) |
• Poletni | UTC+02:00 (CEST) |
INSEE/Poštna številka | 22362 /22220 |
Nadmorska višina | 0–66 m m) |
1 Podatki francoske zemljiške knjige, ki ne vključujejo jezer, mlak, ledenikov > 1 km2 in rečnih estuarijev. |
Tréguier (bretonsko Landreger) je pristaniško naselje in občina v francoskem departmaju Côtes-d'Armor regije Bretanje. Leta 2006 je naselje imelo 2.676 prebivalcev.
Geografija
[uredi | uredi kodo]Kraj leži v bretonski pokrajini Trégor ob združitvi rek Jaudy in Guindy v enotno reko - estuarij Rivière de Tréguier, 19 km vzhodno od Lanniona.
Zgodovina
[uredi | uredi kodo]Tréguier je zgodovinsko glavno mesto pokrajine Trégor in središče istoimenske škofije, ustanovljene leta 542, ko je na tem ozemlju deloval sveti Tugdual († 563), eden od sedmih ustanoviteljev Bretanije. Ob ukinitvi škofije med francosko revolucijo je njeno ozemlje pripadlo Saint-Briecu.
Uprava
[uredi | uredi kodo]Tréguier je sedež istoimenskega kantona, v katerega so poleg njegove vključene še občine Camlez, Coatréven, Langoat, Lanmérin, Minihy-Tréguier, Penvénan, Plougrescant, Plouguiel in Trézeny z 12.189 prebivalci.
Kanton Tréguier je sestavni del okrožja Lannion.
Zanimivosti
[uredi | uredi kodo]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/66/France_Cotes_d_Armor_Treguier_05.jpg/175px-France_Cotes_d_Armor_Treguier_05.jpg)
Staro središče Tréguiera je zaščiteno območje. Večina mestnih stavb v tem delu je vpisanih na seznam francoskih zgoovinskih spomenikov.
- gotska katedrala sv. Tugduala iz 14. in 15. stoletja, z grobnicama sv. Iva Kermartinskega (1250-1303) in Ivana V., vojvode Bretonskega (1389-1442),
- nekdanji sedež škofije, mestna hiša,
- rojstna hiša francoskega pisatelja, filozofa in zgodovinarja Ernesta Renana (1823-1892),
- avguštinski samostan.
-
Mestna hiša
-
Ulica Ernesta Renana s katedralo v ozadju
Zunanje povezave
[uredi | uredi kodo]- Uradna stran (francosko)
- ↑ »Populations légales 2016«. Nacionalni inštitut za statistične in gospodarske raziskave. Pridobljeno 25. aprila 2019.