Dammlunga
Den här artikeln behöver källhänvisningar för att kunna verifieras. (2020-03) Åtgärda genom att lägga till pålitliga källor (gärna som fotnoter). Uppgifter utan källhänvisning kan ifrågasättas och tas bort utan att det behöver diskuteras på diskussionssidan. |
Dammlunga | |
Latin: pneumoconiosis | |
![]() | |
Klassifikation och externa resurser | |
---|---|
ICD-10 | J60-J65 |
ICD-9 | 500-505 |
DiseasesDB | 31746 |
MeSH | svensk engelsk |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Early_Asbestosis_in_a_Retired_Pipe_Fitter.jpg/250px-Early_Asbestosis_in_a_Retired_Pipe_Fitter.jpg)
Dammlunga eller pneumokonios orsakas av inandning av damm. Lungorna blir förhårdnade. Sjukdomen kan se olika ut beroende på vilket skadligt ämne som inandats. Pneumokonios kan uppdelas i silikos, asbestos, och antrakos. Dammlunga var en sjukdom som när den upptäcktes visade sig vara relativt vanlig hos arbetare i utsatta miljöer.
Silikos
[redigera | redigera wikitext]Vid silikos, stendammslunga, finns typiska silikosknutor spridda i hela lungan. Silikos uppstår vid exponering för kiseldioxid, då makrofagerna angriper kvartspartiklarna. De flesta fallen av silikos i Sverige är kopplat till yrkesexponering, så som arbete i stenindustri eller gruva.[1] Silikos inducerar fibros i lungan. Silikos innebär en mycket kraftig riskfaktor för att latent tuberkulos ska utvecklas till aktiv tuberkulos.[2]
Exponering för damm från kiseldioxid är även associerat med ökad risk för lungcancer.[3]
Asbestos
[redigera | redigera wikitext]Asbest kan leda till asbestos, småcellig lungcancer, mesoteliom och pleuraplack. Då man utsätter sig för asbest kommer asbestfibrerna ned i lungorna. Dessa fibrer är vassa och skadar lungan. Dessutom reagerar kroppen på dem och detta kan i slutändan leda till respiratorisk insufficiens. Pleuraplack kommer efter asbestexponering och kan ses på röntgen. Det vanligaste symptomet på asbestos är andfåddhet vid fysiskt arbete.
Antrakos
[redigera | redigera wikitext]Antrakos, kolarbetarlungor, uppträder efter långvarig exponering för kol. Respiratorisk insufficiens är ovanligt. För folk som bott i storstäder ser man ofta vid en obduktion små sotinlagringar i lungorna.
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ Järvholm, Bengt; Professor, Senior; Medicin, Institutionen För Folkhälsa Och Klinisk; universitet, Umeå; professor; Miljömedicin, Arbets-Och (1 december 2015). ”Allvarlig silikos finns ännu i Sverige”. Läkartidningen. https://lakartidningen.se/klinik-och-vetenskap-1/artiklar-1/originalstudie/2015/12/allvarlig-silikos-finns-annu-i-sverige/. Läst 11 januari 2022.
- ^ Programmatic management of latent tuberculosis infection in the European Union. 2018-10. ISBN 978-92-9498-272-8. OCLC 1098149421. https://www.worldcat.org/oclc/1098149421. Läst 11 januari 2022
- ^ Vetenskapligt underlag för hygieniska gränsvärden. 33. Occupational and Environmental Medicine, Sahlgrenska Academy, University of Gothenburg. 2013. ISBN 978-91-85971-48-0. OCLC 941113244. https://www.worldcat.org/oclc/941113244. Läst 11 januari 2022