Gárdony
Gárdony | |||
![]() | |||
A Jézus szíve templom | |||
| |||
Becenév: a Velencei-tó fővárosa | |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Fejér | ||
Járás | Gárdonyi | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Eötvös Pál Árpád (VITE)[1] | ||
Jegyző | Kovácsné dr. Bozsoki Kornélia[2] | ||
Irányítószám | 2483 (2484, 2485) | ||
Körzethívószám | 22 | ||
Testvértelepülései | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 13 486 fő (2023. jan. 1.)[3] | ||
Népsűrűség | 198,43 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 179[4] m | ||
Terület | 63,5 km² | ||
Földrajzi nagytáj | Alföld[5][6] | ||
Földrajzi középtáj | Mezőföld[5][6] | ||
Földrajzi kistáj | Velencei-medence[5][6] | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Gárdony weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Gárdony témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Gárdony Fejér vármegyében, a Velencei-tó déli partján fekvő üdülőváros, a Gárdonyi járás székhelye. Fontosabb városrészei: Gárdony, Agárd, Dinnyés és Csiribpuszta.
Fekvése
[szerkesztés]A fővárostól 50, a megyeszékhelytől, Székesfehérvártól 17 kilométerre található. A 7-es főút áthalad a település teljes hosszán, a környező települések egy részével pedig mellékutak kötik össze: Pákozddal és Seregélyessel a 6213-as, Zichyújfaluval a 6212-es utak.
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/46/Velencei-t%C3%B3_t%C3%A9rk%C3%A9pe.svg/210px-Velencei-t%C3%B3_t%C3%A9rk%C3%A9pe.svg.png)
Áthalad a városon az elővárosi jellegű Budapest–Murakeresztúr-vasútvonal is, amelynek több megállási pontja is van itt, a legfontosabb közülük Gárdony vasútállomás, ahol a gyorsvonatok többsége is megáll, ezért jó vasúti összeköttetésben áll Székesfehérvárral és Budapesttel, illetve más, a vasútvonal mellett fekvő településekkel is. Gárdonyt is érinti a Velence–Gárdony–Agárd–Dinnyés útvonalon közlekedő autóbusz-körjárat.
A település gazdaságát a turizmus határozza meg, vonzerejét elsősorban a Velencei-tó strandjainak köszönheti. A város utóbbi időkben tapasztalható komoly fejlődésének egyik fő oka lehet a nagy beköltözési vágy. Elsősorban Budapestről és Székesfehérvárról érkező családok választják a csendes, ám jó közlekedési viszonyokkal rendelkező várost.
Gárdony városrészei közé tartozik Agárd és Dinnyés, továbbá a Matonyai-tanya, mely 1 lakásból áll és Gárdony centrumától 2,5 kilométerre fekszik.[7]
Története
[szerkesztés]Gárdony és a szomszédos Agárd területén már a bronzkortól kezdve találni leleteket, azonban komolyabb település – eltekintve az országos jelentőségű dinnyési vaskori leletek által feltételezettől – nem volt a környéken, mivel a külvilág felé csak délről nyitott területen nem túl jó minőségű, szikes talaj volt. Egészen a 19. századig a környék meghatározó települései az északi parti Pákozd és Sukoró, a keleti parti Velence és tótól 10 km-re délre fekvő Zichyújfalu voltak.
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/Thermal_Bath_and_Spa%2C_Ag%C3%A1rd_196.jpg/200px-Thermal_Bath_and_Spa%2C_Ag%C3%A1rd_196.jpg)
Agárd első említése 1193-ból, Gárdonyé 1260-ból való. Ebben az időszakban azonban alig – összesen legfeljebb huszan – éltek a környéken, az itteni földeket leginkább sukorói és pákozdi jobbágyok művelték. Az 1543-ban Székesfehérvárt elfoglaló törökök feldúlták a két falut, a környék elnéptelenedett. 1579-ben Jakusits Ferenc kapta meg Agárdot, akinek fia a jezsuita rendnek adományozta azt. 1684-től, a török kiűzésétől kezdve folyamatosan betelepítések történnek Agárdra, amely immár a fehérvári kanonok tulajdonát képezi. Gárdony közben Adony fennhatósága alatt stagnál.
A II. József által elrendelt népszámlálás eredményei Agárdon már 34 lakost említenek. Közben Gárdony is fejlődésnek indult, 1784-ben épül meg református temploma. A környék a Nádasdi család marhaállományának legeltetésére szolgál a 19. században, innen a Bika völgye elnevezés, amellyel illetik Agárd térségét.
Gárdony történetének legnagyobb lépése a Déli Vasút Budapest-Székesfehérvár-vonalának 1861-es megnyitása volt, ami egyben a Velencei-tó lecsapolását is jelentette, így a környékbeli földek minősége is javult. 1870-re már a térség legjelentősebb települése[forrás?], melyhez Agárdot és Dinnyést is hozzácsatolják[forrás?]. Az 1930-as években népszerű üdülőfaluvá válik Gárdony. 1966-ban Gárdonyhoz csatlakozott Zichyújfalu, aminek következtében újabb lendületet vesz a község fejlődése. Immár tudatos politikával a Balaton tehermentesítése végett fejlődik országos jelentőségű üdülőhellyé, megtörténik a tópart rendezése, strandok épülnek a nádasok helyén, ami komoly következménnyel járt a Velencei-tó ökológiai egyensúlyára nézve.
1989-ben városi rangra emelik a települést, melynek fejlődése az 1990-es években sem áll meg. Majd 1997. december 15-én elszakad a település többi részénél fejletlenebb Zichyújfalu. A különválás fő oka volt, hogy a gárdonyi önkormányzat nem forgatta vissza a faluba az ott keletkező óriási bevételeket, melyeket a zichyújfalui Agrokomplex világszínvonalú takarmánygyárának köszönhettek.
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cb/Geza_Gardonyi_Birthplace_01.jpg/200px-Geza_Gardonyi_Birthplace_01.jpg)
A város szülöttje Gárdonyi Géza, akinek szülőháza Agárdpusztán látható.
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/Agard-temetodomb.jpg/300px-Agard-temetodomb.jpg)
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Bori Sándor (MDF)[8]
- 1994–1998: Bori Sándor (független)[9]
- 1998–2002: Dr. Vágner Elza (független)[10]
- 2002–2006: Szabó István (Fidesz)[11]
- 2006–2010: Tóth István (Fidesz)[12]
- 2010–2014: Tóth István (Fidesz-KDNP)[13]
- 2014–2019: Tóth István József (Fidesz-KDNP)[14]
- 2019–2024: Tóth István (Fidesz-KDNP)[15]
- 2024– : Eötvös Pál Árpád (A Velencei-tó Információs Társadalmáért Egyesület)[1]
Gazdaság, népesség
[szerkesztés]Magyarország egy dinamikusan fejlődő területén fekszik. A jó ütemű gazdasági növekedést Budapest és Székesfehérvár közelségének, valamint a Velencei-tó idegenforgalmának köszönheti. A térségben a kereskedelmi szálláshelyeken és a magánszállásadás keretében eltöltött vendégéjszakák száma ezer lakosra vetítve 7044, ami az országos átlag 320%-ka.
A térségben 648 regisztrált munkanélküli van, ami mindössze 3,12%-os arányt jelent a 18-59 éves népesség számához képest az országos 5,6%-kal szemben.
Sokan vándorolnak a környékre, így a 39. legkedveltebb célpont volt 2018-ban Magyarországon, amit elsősorban csendes, tóparti, agglomerációs fekvésének köszönhet[forrás?]. Az idetelepülők túlnyomórészt az idősebb korosztályhoz tartoznak, ennek következtében a fiatal lakosság aránya viszonylag alacsony.
Sport
[szerkesztés]Kézilabda
[szerkesztés]A Gárdony-Pázmánd NKSE női kézilabdacsapat megnyerte az NBII 2015–2016-os szezonját, így feljutott a csapat az NBI/B bajnokságba.[16]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 9952 | 10 041 | 11 204 | 12 832 | 12 771 | 13 486 |
2013 | 2014 | 2018 | 2021 | 2022 | 2023 |
Lakosságszám[17][nincs a forrásban] | ||
---|---|---|
Év | Népesség | Átl. vált.(%) |
1900 | 2 237 | — |
1910 | 2 090 | −0,68% |
1920 | 2 156 | 0,31% |
1930 | 2 714 | 2,30% |
1941 | 3 607 | 2,59% |
1949 | 3 665 | 0,20% |
1960 | 5 142 | 3,08% |
1970 | 5 414 | 0,52% |
1980 | 6 142 | 1,26% |
1990 | 7 344 | 1,79% |
2001 | 8 540 | 1,37% |
2011 | 9 666 | 1,24% |
2022 | 13 164 | 2,81% |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,7%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 1,3% németnek, 0,3% románnak mondta magát (13,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 34,5%, református 10,1%, evangélikus 1%, görögkatolikus 0,4%, felekezeten kívüli 20,9% (31,5% nem nyilatkozott).[18]
2022-ben a lakosság 87,9%-a vallotta magát magyarnak, 1% németnek, 0,3% cigánynak, 0,1-0,1% lengyelnek, románnak, horvátnak, örménynek, ukránnak és szlováknak, 5,1% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (11,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 24,2% volt római katolikus, 9,6% református, 1% evangélikus, 0,6% görög katolikus, 0,1% izraelita, 0,1% ortodox, 1,4% egyéb keresztény, 0,8% egyéb katolikus, 18,1% felekezeten kívüli (43,8% nem válaszolt).[19]
Nevezetességek
[szerkesztés]- Rönkvár: Az egri vár mintájára készült rönkvár a Velencei-tavi Galéria és a Gárdonyi Géza Múzeum szomszédságában Agárdon.
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Geza_Gardonyi_Birthplace_02.jpg/150px-Geza_Gardonyi_Birthplace_02.jpg)
- Gárdonyi Géza Emlékház: Az író agárdpusztai szülőházában berendezett emlékmúzeum.
- Agárdi Gyógy- és Termálfürdő: 1000 m mélyről feltörő 58 fokos vízét 32-36 fokra hűtik, így kerül a medencékbe. A gyógyvíz mozgásszervi, reumás betegségek, kopások és nőgyógyászati problémák kezelésére javallott.
- Agárdi tematikus sétány: A 7-es úttól induló sétány, mely a Gárdonyi Géza utcát követve bemutatja a látogatóknak a város nevezetességeit. Érinti például a Chernel István Általános iskolát és Gimnáziumot, az agárdi temetőben látható Nádasdy obeliszket és az agárdi pálinkafőződét. A sétány vége Agárdpusztán található a Gárdonyi Géza emlékház és az egri vár kicsinyített mását ábrázoló rönkvár mellett.
Testvérvárosai
[szerkesztés]Gieboldehausen, Németország[20]
Halikko, Finnország[21]
Kirchbach, Ausztria[21][22]
Mörlenbach, Németország[21]
Postbauer-Heng, Németország[21]
Żary, Lengyelország[21]
Sepsikőröspatak Románia
Lesquin, Franciaország
Híres emberek
[szerkesztés]- Itt született 1855. augusztus 4-én Nagy Géza régész, etnográfus.
- Itt született 1862. december 7-én Babay Kálmán író, református lelkész.
- Itt (Agárdon) született vitéz gróf Hunyady Ferenc (1895–1966) földbirtokos, író, sportvezető, országgyűlési képviselő.
- Itt született 1897. január 2-án Csóka István grafikus, festő, művészeti író.
- Gárdonyhoz kötődnek még a Gázszer FC labdarúgói.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Gárdony települési választás eredményei. Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. szeptember 5.)
- ↑ Polgármesteri hivatal, Gárdony (magyar nyelven). polgarmesterihivatal.helyek.eu. (Hozzáférés: 2013. január 6.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Gárdony, Hungary (magyar nyelven) (html). Falling Rain Genomics, Inc. (Hozzáférés: 2012. július 2.)
- ↑ a b c Fejér megyei kistérségek összehangolt stratégiai programja (pdf) pp. 29–34. Sárvíz Térségfejlesztő Egyesület, 2001. [2013. május 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. július 11.)
- ↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
- ↑ A Magyar Köztársaság Helységnévtára, 2011 (magyar nyelven) (php). Központi Statisztikai Hivatal, 2011. január 1. (Hozzáférés: 2012. július 4.)
- ↑ Gárdony települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Gárdony települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 8.)
- ↑ Gárdony települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 30.)
- ↑ Gárdony települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 30.)
- ↑ Gárdony települési választás eredményei (HTML). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2019. december 16.)
- ↑ Gárdony települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. június 13.)
- ↑ Gárdony települési választás eredményei. Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2015. február 20.)
- ↑ Gárdony települési választás eredményei. Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 30.)
- ↑ Fernecz Balázs; Molnár Artúr: Arany a tó partján (HTML). Fejér Megyei Hírlap, 2016. május 12. [2016. május 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 15.)
- ↑ Területi adatok – Budapest. Népszámlálás 2011. KSH. (Hozzáférés: 2018. január 1.)
- ↑ Gárdony Helységnévtár
- ↑ Gárdony Helységnévtár
- ↑ Flecken Gieboldehausen - Städtepartnerschaft Archiválva 2015. október 24-i dátummal a Wayback Machine-ben (Hozzáférés: 2010. december 10.)
- ↑ a b c d e Gárdony testvárvárosi kapcsolatai. [2010. november 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. december 10.)
- ↑ Gárdony Város Önkormányzatának képviselő-testületének 13/2007.(IV.25.) számú rendelete a Szervezeti és Működési Szabályzatról Archiválva 2012. március 16-i dátummal a Wayback Machine-ben (pdf) (Hozzáférés: 2010. december 10.
További információk
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/13/G%C3%A1rdony_castle.jpg/300px-G%C3%A1rdony_castle.jpg)
- Gárdony város honlapja
- Gárdony város turisztikai információs portálja
- Látnivalók Archiválva 2013. március 28-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Gárdony a funiq.hu-n
Pákozd | Sukoró | Velence, Kápolnásnyék |
Székesfehérvár, Börgönd | Besnyő | |
Seregélyes | Zichyújfalu | Pusztaszabolcs |