Gaál Mózes (író, 1863–1936)
Gaál Mózes | |
![]() | |
Élete | |
Született | 1863. augusztus 2. Barót |
Elhunyt | 1936. július 12. (72 évesen) Budapest |
Sírhely | Fiumei Úti Sírkert |
Gyermekei | Gaál Mózes |
Pályafutása | |
Jellemző műfaj(ok) | ifjúsági irodalom |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Gaál Mózes témájú médiaállományokat. |
Gaál Mózes (Barót, Háromszék megye, 1863. augusztus 2. – Budapest, 1936. július 12.) főgimnáziumi tanár, tankerületi főigazgató, ifjúsági író, ifj. Gaál Mózes ifjúsági író, műfordító, dramaturg édesapja.
Élete
[szerkesztés]Gaál József és Pál Erzsébet gyermekeként született Baróton, vallása római katolikus. A gimnáziumot Nagyszebenben, bölcseleti tanulmányait a budapesti egyetemen (1883–1888) végezte; két évig az Ország-Világ segédszerkesztője volt. 1888-ban tanári vizsgát tett magyar és latin nyelvből és irodalomból.
1889. szeptember 2-án helyettes tanárnak nevezték ki a pozsonyi katolikus főgimnáziumba, 1892-től rendes tanári státuszba került. 1889-től Pozsonyba, később Budapestre helyezték. 1907-től gimnáziumi igazgató, majd Pest vidéki tankerületi főigazgatóként tevékenykedett. Szerkesztője volt a Tanulók Lapjának, 1914 és 1936 között pedig Az Én Újságom című gyermeklapnak. Több történelmi témájú ifjúsági műve jelent meg, amelyek konzervatív szellemben íródtak, és a humánum jegyét viselik magukon.
1911-ben készült el Budapest akkori X. kerületében a Gaál Mózes kitartó közbenjárására épült Tisztviselőtelepi Magyar Királyi Állami Gimnázium[1] – közismert nevén: Tündérpalota – épülete, és az intézmény élére az oktatásügy őt állította. Mint a gimnázium alapító igazgatójának és a Tisztviselőtelep helytörténészének, nevét emléktábla őrzi a róla elnevezett utcában (korábbi Rezső utca).[2]
1926. május 12-én Budapesten házasságot kötött a nála 28 évvel fiatalabb Sonego Margittal, Sonego Angelo és Kazai Matild lányával.[3] Első felesége 1918-ban halt meg,[4] 1926-ban már özvegy volt.
Programmértekezése a pozsonyi katolikus főgimnázium Értesítőjében (1891. „Tompa Mihály «A gazdag» c. költeményének tárgyalása az iskolában, 1893. Az ifjuság és a regényolvasás”) jelent meg.
Munkái
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/64/Ga%C3%A1l_M%C3%B3zes_Bp08_Ga%C3%A1lM%C3%B3zes1.jpg/220px-Ga%C3%A1l_M%C3%B3zes_Bp08_Ga%C3%A1lM%C3%B3zes1.jpg)
Könyvsorozatai
[szerkesztés]Szerkesztette és jelentős részben ő írta a Hazafias Könyvtár című könyvsorozatot Pozsonyban.[5]
Könyvei
[szerkesztés]- Az utolsó lantos. Regényes korrajz. Két füzet. Budapest, 1886. (Szünidei Könyvtár 1-2.)
- Hogyan lett a szász menyecskéből székely asszony. Magyar ember mulattatására. Budapest, 1887. (Magyar Mesemondó 15.)
- Kujak András keleti utazása. Az ifjúság számára. Budapest, 1888.
- Lucza napján. Vígjáték 1 felvonásban. Pozsony és Budapest, 1888. (Ifjusági Szinház 3.)
- A majálisi elnök. Vígjáték 1 felvonásban. Pozsony és Budapest, 1888. (Ifjusági Szinház 4.)
- A kegyencz. Szinmű 2 felvonásban. Pozsony és Budapest, é. n. (Ifjusági Szinház 5.)
- A javíthatlan. Pozsony és Budapest, 1888. (Ifjusági Szinház 6.)
- Lóco. Budapest, 1888. (Monologok 10.)
- Költemények. Győr, 1889. (Egyetemes Könyvtár 25.)
- A magyar irodalom története. Olvasmányul a nagy közönségnek; Scherr Allgemeine Geschichte der Literatur c. művének 3. kötete nyomán, többek közreműködésével. Budapest, 189?.
- Virág Palkó. A magyar ifjuságnak ajánlva. Budapest, 1890.
- A kompanisták viselt dolgai. Diák tréfák. Kiss Lajos rajzaival. Pozsony, 1890
- Markó Pista fordulása. Budapest, 1890. (Verses elbeszélés. M. Mesemondó 38.)
- Arany tanácsok melyek arra oktatnak, hogy a csecsemőket miképpen gondozza minden jó anya. A magyar nép okulására versekben megirta. Névtelenűl. Budapest, 1890. (Historiák, Nóták 100.)
- Felvidéki nóták. Budapest, 1890. (Historiák, Nóták 101.)
- A magyar nemzet története, a világtörténelem nevezetes eseményeivel kapcsolatban. A népiskolák V. és VI. osztálya számára. Pozsony és Budapest, 1891.
- Nagy diákok. Az ifjuság számára. Pozsony és Budapest, 1891.
- Magyarország története és az osztrák-magyar monarchia politikai földrajza főbb vonásokban középiskolák alsó osztályai és polgári fiuiskolák számára. Térképpel és illusztratiókkal. Pozsony és Budapest, 1892. (Helmár Ágosttal együtt.)
- Magyarország története... Polgári és felsőbb leányiskolák számára. Pozsony és Budapest, 1892. (Helmár Ágosttal együtt.)
- Szondi két apródja. Történeti elbeszélés. A magyar ifjuságnak. Pozsony és Budapest, 1892. (Hazafias Könyvtár 1.)
- Zoard jóslata. Elbeszélés a magyarok ős történetéből. Az ifjuság számára. Pozsony és Budapest, 1892. (Hazafias Könyvtár 2.)
- Egy plajbász története. Máramaros-Sziget, 1892. (Kis Könyvtár 3.)
- Két falusi történet. Máramamaros-Sziget, 1892. (Kis Könyvtár 7.)
- Keleti Ferkó bujdosása. Verses népies elbeszélés. Budapest, 1892. (Magyar Mesemondó 60.)
- Egy krajczár története. M.-Sziget, 1892. (Kis Könyvtár)
- Három falusi történet. M.-Sziget, 1892. (Kis Könyvtár)
- Luca napján, vigjáték 1. felvonásban. Pozsony és Budapest, 1893. (Ifjusági Szinház 3.)
- A kegyencz, szinmű 2 felvonásban. Pozsony és Budapest, 1893. (Ifjusági Szinház 5.)
- A javíthatlan, szinmű 2 felvonásban. Pozsony és Budapest, 1893. (Ifjusági Szinház 6.)
- A Pergát Pista szerencséje. Versbe szedte és a magyar népnek ajánlja Mózes diák. Budapest, 1893. (Magyar Mesemondó 67.)
- A vezér boszszúja. Regényes történet a vezérek korából. Az ifjuság számára. Pozsony és Budapest, 1893. (Hazafias Könyvtár 3.)
- Kupa a pogány vezér. Tört. elbeszélés szent István korából. A magyar ifjuságnak. Pozsony és Budapest, 1893. (Hazafias Könyvtár 4.)
- Vitézi becsület. Tört. elbeszélés IV. Béla idejéből. A magyar ifjuságnak. Pozsony és Budapest, 1893. (Hazafias Könyvtár 5.)
- Both bajnok árvája. Történeti elbeszélés a Hunyadiak korából. Budapest, 1894. (Hazafias Könyvtár 11.)
- A kereszténység hőse. Történeti elbeszélés a Hunyadiak korából. Budapest, 1894. (Hazafias Könyvtár 12.)
- A prágai rab. Történeti elbeszélés a Hunyadiak korából. Budapest, 1894. (Hazafias Könyvtár 13.)
- A furfangos diák. Történeti elbeszélés a Hunyadiak korából. Budapest, 1894. (Hazafias Könyvtár 14.)
- A király szeme. Történeti elbeszélés a Hunyadiak korából. Budapest, 1894. (Hazafias Könyvtár 15.)
- Mindent a hazáért. Történeti elbeszélés. Képekkel. Budapest, 1895. (Filléres Könyvtár 21-23.)
- A Jedikula rabja. Történeti elbeszélés Apafi Mihály korából. Budapest, 1895. (Hazafias Könyvtár 21.)
- A vitéz szász. Történeti elbeszélés Apafi Mihály korából. Budapest, 1895. (Hazafias Könyvtár 22.)
- Dacó uram szamara. Elbeszélés Erdély történetéből. Budapest, 1895. (Hazafias Könyvtár 23.)
- Az utolsó próba. Történeti elbeszélés Apafi Mihály korából. Budapest, 1895. (Hazafias Könyvtár 24.)
- A koldus herceg. Elbeszélés Erdély történetéből. Budapest, 1895. (Hazafias Könyvtár 25.)
- A fekete ember. Történeti elbeszélés a XVI. századból. Budapest, 1895. (Hazafias Könyvtár 26.)
- A ki birja, marja. Történeti elbeszélés a XVI. századból. Budapest, 1895. (Hazafias Könyvtár 27.)
- A murányi tolvaj-csorda. Történeti elbeszélés a XVI. századból. Budapest, 1895. (Hazafias Könyvtár 28.)
- Menyhárt uram. Történeti elbeszélés a XVI. századból. Budapest, 1895. (Hazafias Könyvtár 29.)
- Ferhát aga kincse. Történeti elbeszélés a XVI. századból. Budapest, 1895. (Hazafias Könyvtár 30.)
- A magyar irodalom története. A művelt közönségnek és felserdült ifjuságnak. Budapest, 1896. (Egyetemes Ismeretek Tára 3.)
- A legkisebb leány. Budapest, 1897.
- Egy magyar testőrifjú. Budapest, 1898.
- Balassa Vitéz. Történeti elbeszélés. Budapest, 1898. (Filléres Könyvtár 48-50.)
- A Karaffa becsülete. Krónikás történet a XVIII. századból. Budapest, 1898. (Hazafias Könyvtár 34.)
- A renegát. Történeti elbeszélés. Budapest, 1898. (Hazafias Könyvtár 35.)
- Egy magyar testőrifjú. Regényes elbeszélés Mária Terézia korából. Budapest, 1898. (Hazafias Könyvtár 36.)
- Az urasági inas. Tréfás elbeszélés Mária Terézia korából. Budapest, 1898. (Hazafias Könyvtár 37.)
- Skrobanyek ur. Krónikás elbeszélés II. József korából. Budapest, 1898. (Hazafias Könyvtár 38.)
- A császár igérete. Elbeszélés II. József korából. Budapest, 1898. (Hazafias Könyvtár 39.)
- Herr von Kecskeméti. Elbeszélés II. József korából. Budapest, 1898. (Hazafias Könyvtár 40.)
- A kard és lant hőse. Regényes történet a magyar ifjúság számára. Széchy Gyula harmincnégy rajzával. Budapest, 1898.[6]
- A magyar irodalom története főbb vonásokban. Pozsony, 1898. (Tudományos Zsebkönyvtár 4.)
- Kis magyar nyelvtan. Pozsony, 1899. (Tudományos Zsebkönyvtár 11.)
- Kis magyar stilisztika, szerkesztéstan és verstan. Pozsony, 1899. (Tudományos Zsebkönyvtár 12.)
- Kis magyar rethorika. Pozsony, 1899. (Tudományos Zsebkönyvtár 13.)
- Kis magyar poétika. Pozsony, 1899. (Tudományos Zsebkönyvtár 22.)
- A magyar helyesírás törvényei : gyakorlati példákkal és a helyesírás rövid szótárával. Budapest, 1900. (Tudományos Zsebkönyvtár 45.)
- Hun és magyar mondák. Budapest, 1900.
- Három székelyfiú. Elbeszélés. Budapest, 1900. (Filléres Könyvtár 82.)
- A vasember. Történeti elbeszélés. Kiss Lajos rajzaival. Budapest, 1900. (Filléres Könyvtár 86-88.)
- A koldusvezető. Elbeszélés. Budapest, 1901. (Filléres Könyvtár 95.)
- Bem apó és a székelyek. Egy vén székely huszár elbeszélése. Budapest, 1901. (Filléres Könyvtár 102.)
- Bethlen Gábor és kora. Budapest, 1901.
- Magyar királymondák. Budapest, 1901.
- A vasember fia. Történeti elbeszélés. Mühlbeek Károly rajzaival. Budapest, 1902. (Filléres Könyvtár 133-135.)
- Burkus. Regény az ifjúság számára. Budapest, 1904.
- A szurtos kis inasról és egyéb elbeszélések. Budapest, 1905. (Filléres Könyvtár 218.)
- Kenyér és becsület. Regény a felserdült ifjúság számára. Budapest, 2. kiad., Budapest, 1908.; 3. kiad., Budapest, 1913.
- A jövő iskolája. Budapest, 1909.
- Mókus. Komoly történet egy mókás fiúról. Budapest, 1912. (Filléres Könyvtár 322-324.)
- Porcellán kisasszony. Falusi történet. Budapest, 1913. (Filléres Könyvtár 334-336.)
- A három kenyeres-pajtás. Ifjusági regény. Budapest, 1914.
- Achilleus Haragja (ISBN 963 8199 44 X)
Emlékezete
[szerkesztés]Veres Péter Laci című novellájában az egyik fuvarost, Laci ló sokadik gazdáját Gaalnak hívják. Eredetileg Gál volt a neve, de aztán tisztiszolgaként látta „egy újságon, hogy szerkeszti Gaal Mózes és nagyon megtetszett neki így írva a neve”.
Képtár
[szerkesztés]-
A magyar irodalom története főbb vonásokban (1910-es kiadás) -
Kis magyar poétika (1907-es kiadás) -
Kis magyar nyelvtan (190?-as kiadás) -
Kenyér és becsület c. regénye 1913-as harmadik kiadásának borítója -
Napóleon (1910?-es kiadás)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Legát, Tibor (24). „A hanyatlás hagyománya” (html). Magyar Narancs 2011 (47). (Hozzáférés: 2016. szeptember 2.)
- ↑ Kubinszky, Mihály. „A budapesti tisztviselőtelep építészettörténeti jelentősége” (html). Magyar Szemle XXV (7-8.). [2016. augusztus 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. szeptember 2.)
- ↑ A házasságkötés bejegyezve a Budapest IV. ker. polgári házassági akv. 104/1926. folyószáma alatt.
- ↑ Sírkövük a Fiumei úti temetőben
- ↑ [1]
- ↑ Zrinyi-kiállitás 1618–1918, gróf Zrinyi Miklós a költő és hadvezér születésének háromszázados évfordulója alkalmából rendezi a M.T. Akadémia. Budapest, Budapest, 1919), IV. (XIX. századi Zrínyi-irodalom), 14. oldal
Források
[szerkesztés]- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái I–XIV. Budapest: Hornyánszky. 1891–1914. [2]
- Magyar életrajzi lexikon I–IV. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967–1994. Gaál Mózes
- Petrik Géza: Magyar Könyvészet 1886–1900 (I–II.). Budapest: (kiadó nélkül). 1913. → elektronikus elérhetőség: Arcanum
- Petrik Géza – Barcza Imre: Az 1901–1910. években megjelent magyar könyvek, folyóiratok, atlaszok és térképek összeállítása a tudományos folyóiratok repertóriumával (I–II.). Budapest: (kiadó nélkül). 1917–1928. → elektronikus elérhetőség: Arcanum
- Kozocsa Sándor: Magyar Könyvészet 1911–1920 (I–II.). Budapest: (kiadó nélkül). 1939–1942. → elektronikus elérhetőség: Arcanum
- Petőfi Irodalmi Múzeum
További információk
[szerkesztés]- Gaal, Mózes. A jövő iskolája. Barót: Tortoma (2011). ISBN 9786069227954
- Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944. , 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János