Libanonská vojna
Libanonská vojna | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Súčasť Arabsko-izrealských konfliktov | |||||||||
![]() Súčasný Libanon. | |||||||||
| |||||||||
Protivníci | |||||||||
![]() |
![]() | ||||||||
Velitelia | |||||||||
![]()
|
![]()
| ||||||||
Sila | |||||||||
Izrael: 76 000 vojakov 800 tankov 1 500 bojových vozidiel 634 lietadiel |
Sýria: 22 000 vojakov 352 tankov 300 bojových vozidiel 450 lietadiel 300 kanónov 225 protileteckých kanónov OOP: 15 000 vojakov 300 tankov 150 bojových vozidiel 350+ kanónov 250+ protileteckých kanónov | ||||||||
Straty | |||||||||
zabitých: 675[1] zranených: nevedno |
zabitých: asi 9 798 (Sýrčania a OOP) a 17 825 (Libanonci)[2] zranených: nevedno | ||||||||
Tento článok je súčasťou série
Arabsko-izraelský konflikt |
![]() |
Prvá arabsko-izraelská vojna Intifáda: prvá | druhá |
Libanonská vojna (hebrejsky: מלחמת לבנון, Milchemet Levanon; arabsky: الإجتياح, al-Idžtijáḥ, „Invázia“), Izraelom nazývaná aj Operácia Mier pre Galileu (hebrejsky: מבצע שלום הגליל, Mivca Šlom ha-Galil, skrátene מבצע של"ג, Mivca Šeleg) začala 6. júna 1982, kedy Izraelské obranné sily (IOS) napadli južný Libanon. Izraelská vláda touto inváziou odpovedala na pokus o vraždu izraelského veľvyslanca vo Veľkej Británii Šlomo Argova palestínskou organizáciou Abú Nidala.
Priebeh vojny
[upraviť | upraviť zdroj]- 6.júna 1982 izraelské jednotky (6 000 mužov) začali bojovú operáciu Mier Galilei v južnom Libanone s cieľom obsadiť prístav Súr a križiacky hrad Beufort s cieľom vytvorenia 40 km narazníkového pásu na ochranu libanonsko - izraelských hraníc. Hlavným cieľom operácie bolo vytlačenie bojovníkov OOP od hraníc Izraela a znemožnenie ich operácii, vrátane raketových útokov.
- 8. júna 1982 izraelská armáda oznámila splnenie hlavných cieľov napriek pokračujúcim bojom. Pod tlakom izraelskej armády sýrsko-palestínske jednotky ustupovali
- 11. júna 1982 Izrael oznámil splnenie všetkých cieľov a prímerie so Sýriou
- 13.júna 1982 Izrael obkľúčil Bejrút, v ktorom sa nachádzalo niekoľko tisíc bojovníkov OOP
- 27. júna izraelská vláda ponúkla OOP odchod pod ochranou Červeného kríža, Jásir Arafát ponuku odmietol.
- 3. augusta 1982 izraelský minister obrany Ariel Šaron vydal rozkaz na dobytie západného Bejrútu, v ktorom sa nachádzalo 20 000 sýrskych vojakov, jednotky OOP a 500 000 civilistov. Izraelská armáda začala obliehanie a masívne bombardovanie. Pokoj zbraní bol obnovený až po zásahu amerického prezidenta Ronalda Reagana.
- 19. augusta 1982 izraelská vláda schválila „Hobibov plán“. Americký diplomat vyjednal s OOP plán evakuácie.
- 20. augusta 1982 OOP uznalo svoju porážku.
- 21. augusta 1982 na izraelský nátlak odstupuje libanonský prezident Elias Sarkas. Na jeho miesto nastupuje Bašír Džamaíl. Z Bejrútu odchádzajú jednotky OOP, končí sa tým 5. vojna na Blízkom východe - od roku 1948.
Dozvuky
[upraviť | upraviť zdroj]![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ac/Civil_war_Lebanon_map_1983a.gif/220px-Civil_war_Lebanon_map_1983a.gif)
- 31. augusta Jásir Arafát na gréckej lodi Atlantik opúšťa Bejrút
- 1. septembra 1982 Bejrút opúšťa posledných 2300 sýrskych vojakov
- 14. septembra 1982 zomiera v Bejrúte po bombovom útoku OOP libanonský prezident Bašír Džamaíl, ktorý požadoval zrušenie všetkých palestínskych utečeneckých táborov v krajine.
- 18. septembra 1982 pred očami izraelskej armády kresťanské milície - falangisti a kresťanské oddiely proizraelsky orientovaného majora Saada Haddáda v utečeneckých táboroch Sabra a Šatíla zmasakrovali približne tisíc Palestínčanov ako odvetu za vraždu prezidenta Džamaíla. Väčšinu obetí tvorili starci, ženy a deti, keďže bojovníci OOP boli väčšinou evakuovaní. Izraelská verejnosť útok odsúdila a požadovala odstúpenie izraelského premiéra Menachema Begina.
- 8. februára 1983 odstúpil izraelský minister obrany Ariel Šaron, potom čo vyšetrovacia komisia potvrdila vinu vlády na masakry palestínskych utečeneckých táboroch. Nahradil ho Moše Arens.
Libanonská vojna vo filme
[upraviť | upraviť zdroj]- 2008 - Valčík s Bašírom , réžia Ari Folman, animovaný autobiografický film, Izrael-Francúzsko-Nemecko, 85 min., ocenený Zlatým glóbusom na MFF Cannes 2008[3]
Poznámky
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ Liberty 05
- ↑ Atlas dvadsiateho storočia, Death Tolls and Casualty Statistics for Wars, Dictatorships and Genocides, máj 2009, (anglicky)
- ↑ Waltz with Bashir v Internet Movie Database (po anglicky), Valčík s Bašírem v Česko-Slovenskej filmovej databáze