Bugg (dans)
Den här artikeln behöver fler eller bättre källhänvisningar för att kunna verifieras. (2020-09) Åtgärda genom att lägga till pålitliga källor (gärna som fotnoter). Uppgifter utan källhänvisning kan ifrågasättas och tas bort utan att det behöver diskuteras på diskussionssidan. |
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/Bugg.png/300px-Bugg.png)
Bugg är en svensk pardans som dansas till musik i fyrafjärdedelstakt i vanligtvis snabbt tempo[1], 120–180 BPM. Dansen har inga fasta variationer utan är en helt improviserad dans där föraren för följaren i olika snurrar och turer.[1] Bugg och foxtrot och one-step[2] är de vanligaste sällskapsdanserna i Sverige.
Som pardans skiljer sig bugg från många andra danser eftersom de dansande inte håller om varandra, som i till exempel foxtrot och vals. Istället håller de varandra i en eller bägge händerna större delen av tiden och byter grepp ofta. Bugg dansades länge mest till dansbandsmusik, men numera buggar man även till annan populärmusik. Så länge det finns en takt man kan följa går det att dansa till all sorts musik.
Ursprung
[redigera | redigera wikitext]Namnet kommer från jitterbug, som i sin tur är ett samlingsnamn för en mängd olika swingdanser så som lindy hop och east coast swing. Lindy hop dansas till swing (~80–300 BPM). Lindy hop, med basen 8 taktslag (även 6, 10, 12 ...), har influerat andra danser såsom boogie woogie (6 takt) och 1950-talets rockmusik, som i sin tur skapat grunden för bugg. Det går även att se vissa likheter med Bal-swing Balboa.
I nuvarande form är bugg från 1968, då en dansskola i Gävle började undervisa i bugg. Även i Örebro 1965 fanns en efterfrågan på buggkurser[3]. Det dröjde dock ända till år 1978 innan bugg kom till Stockholm[4]. Åren innan bugg kom var rock'n'roll den swingdans som dansades mest. 1960-tals rock'n'roll liknar i stora stycken bugg. Till skillnad från de danser som den härstammar ur har buggen sitt grundsteg på 4 taktslag. Genom åren har vissa typiska stilar som exempelvis "linjebugg" (1990-talet) och "åhej" (2000-talets första decennium) utvecklats baserat på buggens grundregler och karaktär. Buggen fortsätter att förändras.
Bugg som tävlingsdans
[redigera | redigera wikitext]Bugg är på tävling en icke koreograferad, förd dans, där akrobatik inte är tillåtet. Som grundregel ska följaren trampa med höger fot på taktslag 1 och 3 och med vänster fot på taktslag 2 och 4; ökat tempo kan tillåtas några steg under till exempel spinn. Föraren däremot har inga bundna steg, men takten/pulsen i kroppen ska vara riktad neråt golvet på taktslagen (till skillnad från i dansen jive). Det finns även buggtävlingar för ungdomar och barn.
Bedömningskriterier
[redigera | redigera wikitext]Viktiga bedömningskriterier är att båda dansarna har ett kontinuerligt sväng i kroppen, samt tydliga dansanta inbromsningar.[5] Musikanpassning är viktigt.
Dubbelbugg
[redigera | redigera wikitext]Det finns även en variant av bugg som kallas dubbelbugg, som oftast utförs av en man och två kvinnor. Det kan även vara tre män, tre kvinnor eller två män och en kvinna, men vanligast är det förstnämnda alternativet. Trion kommer på en koreografi/program/schema som de sedan visar upp för domarna. Dubbelbuggens koreografi är uppbyggd som "frontdans", vilket betyder att alla turer är riktade mot en sida, så därför placerar sig domarna på tävlingen efter en långsida. I dubbelbuggen är det ganska fritt vad man vill göra, man får utöva akrobatik, och även lägga in delar av lindy hop, boogie woogie, rock n' roll och andra danser.
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b] ”bugg - Uppslagsverk - NE.se”. www.ne.se. https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/bugg. Läst 12 januari 2022. [inloggning kan krävas]
- ^ http://old.visarkiv.se/online/dansboken/onestep1.htm visarkiv.se - DANS - Onestep-Twostep (1 of 2)
- ^ Den svenska buggen: framväxt, organisation och ideologi 1940-tal till och med år 1985
- ^ Håkans Dansskola
- ^ Svenska Danssportförbundet - Tillägg från domarkåren Arkiverad 18 september 2012 hämtat från the Wayback Machine.