LIGO
LIGO | |
![]() Контролната зала в LIGO Ливингстън | |
Ин��ормация | |
---|---|
Организация | LIGO Scientific Collaboration |
Местоположение | Ханфордски комплекс и Ливингстън, САЩ |
Основана | 1994 – 2002 |
Уебсайт | www.ligo.org |
LIGO в Общомедия |
LIGO или ЛИГО (на английски: Laser Interferometer Gravitational-Wave Observatory; на български: Лазерна интерферометрова гравитационно-вълнова обсерватория) е мащабен физичен експеримент и обсерватория за откриване на космически гравитационни вълни и за развитие на гравитационно-вълнови наблюдения като астрономически инструмент.[1]
Апаратното оборудване основно се състои от два интерферометъра на Майкелсън,[2] работещи с лазерен лъч при рамо на уреда 4 км. Постигнатата чувствителност позволява да се установяват промени в разстоянията с точност, равняваща се на човешки косъм при мерене на разстоянието до най-близката звезда, (Проксима Кентавър на 4,0208×1013 km)[3]
Първоначалните ЛИГО обсерватории са финансирани от Национална фондация за наука (NSF) и са замислени, построени и управлявани от Калтек и MIT.[4][5] Те събират данни от 2002 до 2010 г., но не откриват гравитационни вълни. След като през 1992 проектът получава 211 милиона долара,[6] скоро той се оказва най-скъпото изследване, финансиран някога от NSF.[7]
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/06/Gravitational_wave_observatory_principle.svg/220px-Gravitational_wave_observatory_principle.svg.png)
Интеференция на оцветените лъчи (1) при покой: син+червен=виолетов и (2) при деформираща гравитационна вълна
Проектът Advanced LIGO за усъвършенстване на първоначалните LIGO детектори започва през 2008 г. и продължава да бъде подкрепян от NSF, с важен принос от Съвета за научни и технологични съоръжения на Обединеното кралство, Институти Макс Планк в Германия и Австралийския научен съвет.[8][9] Подобрените детектори започват работа през 2015 г. Откриването на гравитационни вълни е съобщено през 2016 г. от LIGO Scientific Collaboration (LSC) и сътрудничеството Virgo с международното участие на учени от няколко университета и изследователски институции.
През 2017 г. Нобеловата награда за физика е присъдена на Райнър Уайс, Кип Торн и Бари Бариш „за решаващ принос към LIGO детекторите и наблюдение на гравитационните вълни“.[10]
От декември 2018 г. LIGO е направила единадесет откривания на гравитационни вълни, от които десет са от бинарни сливания на черна дупка. Другото събитие е първото откриване на сблъсък на две неутронни звезди на 17 август 2017 г., които едновременно произвеждат оптични сигнали, откриваеми от конвенционалните телескопи.
Източници
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ Barish, Barry C.; Weiss, Rainer (October 1999). „LIGO and the Detection of Gravitational Waves“. Physics Today. 52 (10): 44. Bibcode:1999PhT....52j..44B. doi:10.1063/1.882861.
- ↑ Abbott, B. P. GW151226: Observation of Gravitational Waves from a 22-Solar-Mass Binary Black Hole Coalescence // Physical Review Letters 116 (24). 15 June 2016. DOI:10.1103/PhysRevLett.116.241103. с. 241103.
- ↑ Smale, Dr. Alan. The Cosmic Distance Scale.
- ↑ LIGO Lab Caltech MIT
- ↑ LIGO MIT
- ↑ Mervis, Jeffery. Funding of two science labs receives pork barrel vs beer peer review debate. // The Scientist 5 (23). Посетен на 21 February 2019.
- ↑ "LIGO: The Search for Gravitational Waves" Архив на оригинала от 2016-09-15 в Wayback Machine.. www.nsf.gov. National Science Foundation.
- ↑ Major research project to detect gravitational waves is underway. University of Birmingham News. University of Birmingham.
- ↑ Shoemaker, David (2012). The evolution of Advanced LIGO (PDF). LIGO Magazine (1): 8.
- ↑ "The Nobel Prize in Physics 2017". Nobel Foundation.