Prószków
Pruskov Prószków | |
---|---|
Domy na náměstí | |
Poloha | |
Souřadnice | 50°34′35″ s. š., 17°52′17″ v. d. |
Časové pásmo | UTC+01:00 (standardní čas) UTC+02:00 (letní čas) |
Stát | ![]() |
Vojvodství | Opolské |
Okres | Opolí |
Gmina | Prószków |
![]() ![]() Pruskov | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 16,22 km² |
Počet obyvatel | 2 596 |
Hustota zalidnění | 160 obyv./km² |
Etnické složení | Poláci, Němci, Slezané |
Náboženské složení | římští katolíci, luteráni a další |
Správa | |
Starosta | Krzysztof Cebula |
Vznik | 1250 |
Oficiální web | www |
Adresa obecního úřadu | ul. Opolska 17 46-060 Prószków |
Telefonní předvolba | +48 77 |
PSČ | 46-060 |
Označení vozidel | OPO |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Pruskov[1] nebo Proskov[2] (polsky Prószków, historicky též Prosków[3], německy Proskau, slezsky Pruskōw[4]) je město v jižním Polsku v Opolském vojvodství v okrese Opolí, sídlo stejnojmenné gminy. Leží na historickém území Horního Slezska na Slezské nížině zhruba 10 km jižně od Opolí. V roce 2019 mělo 2 596 obyvatel.[5] Při sčítání lidu v roce 2011 se 26,2 % obyvatel přihlásilo k německé národnosti[6] a roku 2010 byla zavedena oficiální dvojjazyčnost.
Dějiny a pamětihodnosti
[editovat | editovat zdroj]![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/10/SM_Pr%C3%B3szk%C3%B3w_zamek_%280%29_ID_628180.jpg/220px-SM_Pr%C3%B3szk%C3%B3w_zamek_%280%29_ID_628180.jpg)
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bb/SM_Pr%C3%B3szk%C3%B3w_Ko%C5%9Bci%C3%B3%C5%82_%C5%9Bw_Jerzego_%280%29_ID_628177.jpg/220px-SM_Pr%C3%B3szk%C3%B3w_Ko%C5%9Bci%C3%B3%C5%82_%C5%9Bw_Jerzego_%280%29_ID_628177.jpg)
První písemná zmínka pochází z roku 1250. Po staletí Pruskov sdílel osudy Opolského knížectví v rámci Koruny české a od roku 1742 Pruského Slezska. V roce 1560 získal status města, který mu byl odňat v roce 1915 a opět přiznán v roce 2004.
Od 14. století až do roku 1769 byl majetkem Pruskovských z Pruskova. Renesanční zámek postavený v druhé poloviny 16. století na podnět Jiřího IV. Pruskovského byl během třicetileté války vypálen Švédy a do roku 1677 obnoven v barokním stylu podle návrhu milánského architekta Giovanniho Seregna. Rovněž v barokním stylu stejným architektem byl obnoven zničený farní kostel svatého Jiří. Poslední představitel rodu Leopold Erdmann založil v roce 1763 úspěšnou manufakturu na výrobu fajánse působící do poloviny 19. století. Po jeho smrti v roce 1769 se pruskovské statky dostaly do rukou Ditrichštejnů, kteří je roku 1783 odprodali pruskému státu.
V roce 1847 byla v Pruskově zřízena Zemědělská akademie (Landwirtschaftliche Akademie Proskau), která sídlila na zdejším zámku do roku 1881, kdy byla jako Královská vysoká škola zemědělská (Königlich Landwirtschaftliche Hochschule) přesunuta do Berlína. V roce 1868 vznikl Královský pomologický ústav (Königlich Pomologisches Institut) a na severním okraji městečka postupně vyrostla čtvrť dnes nazývaná Pomologia tvořená 17hektarovým arboretem a navazujícími školními a hospodářskými budovami. Ústav působil do roku 1915, později byl přejmenován na Královskou školu zahradnickou a sadařskou a v roce 1924 degradován na Nižší zahradnickou školu. Po druhé světové válce na tyto tradice navázala Střední škola zahradnická Józefa Warszewicze (Zespół Szkół Ogrodniczych im. Józefa Warszewicza). Teplota 40,2 °C naměřená v Pruskově 29. července 1921 platí za dosud nepřekonaný teplotní rekord na území dnešního Polska.
V roce 1910 v Pruskově žilo 2 290 osob, z toho 81,2 % německojazyčných a 89,2 % katolíků (248 osob uvedlo evangelickou víru a 401 „vasrpolštinu“ jako obcovací jazyk).[7] V hornoslezském plebiscitu v březnu 1921 se 91,2 % obyvatel vyslovilo pro setrvání v Německu.[8] Po druhé světové válce městečko připadlo Polsku a stalo se v roce 1950 součástí Opolského vojvodství. Zámek, zrekonstruovaný v roce 2011, je v současnosti využíván jako domov důchodců.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Viz jméno Pruskovští z Pruskova v různých historických zdrojích
- ↑ Ottův slovník naučný, 20. Pohoř-Q.v., s. 780
- ↑ Viz například zde
- ↑ OLESCH, Reinhold. Der Wortschatz der polnischen Mundart von Sankt Annaberg. Berlin: Harrassowitz, 1958. S. 125. (německy)
- ↑ Polsko v číslech – statistické údaje Hlavního statistického úřadu
- ↑ Portál Němců v Polsku: „Další výsledky sčítání lidu“, 15.1.2015. www.vdg.pl [online]. [cit. 2021-03-29]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2021-02-18.
- ↑ Gemeindelexikon für die Regierungsbezirke Allenstein, Danzig, Marienwerder, Posen, Bromberg und Oppeln auf Grund der Ergebnisse der Volkszählung vom 1. Dezember 1910 und anderer amtlicher Quellen. Svazek Regierungsbezirk Oppeln. Berlin: Königlich Preussisches Statistisches Landesamt, 1912. Dostupné online. S. 60. (německy)
- ↑ Výsledky plebiscitu v okrese Opolí. home.arcor.de [online]. [cit. 2016-03-04]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2016-03-04.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- ERHARD, Heinrich; PAWELCZYK, Andrzej. Proskau – Eine Geschichte im Überblick. Proskau: Katholische Pfarrgemeinde St. Georg, 2000. ISBN 83-913284-1-4. (německy)
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Prószków na Wikimedia Commons
- Oficiální webové stránky městského úřadu