Csanády Gusztáv
Csanády Gusztáv | |
![]() | |
Csanády Gusztáv arcképe a keszthelyi gazdasági tanintézet tanári karáról készült tablón (1897) | |
Született | Scholtz Gusztáv 1837. december 10. Battonya |
Elhunyt | 1914. október 27. (76 évesen) Budapest[1] |
Állampolgársága | magyar |
Foglalkozása |
|
Tisztsége | iskolaigazgató (1892–1901, Georgikon) |
Iskolái |
|
Sírhelye | Farkasréti temető (felszámolták)[2] |
A Országos Gazdászati és Erdészeti Tanintézet igazgatója | |
Hivatali idő 1892 – 1901 | |
Előd | Deininger Imre |
Utód | Czakó Béla |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Csanády Gusztáv témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Csanády Gusztáv Adolf, születési és 1869-ig használt nevén Scholtz Gusztáv (Battonya, 1837. december 10. – Budapest, 1914. október 27.)[3] vegyésztudor, mezőgazdász, gazdasági szakíró, a keszthelyi magyar királyi gazdasági tanintézet rendes tanára.
Élete
[szerkesztés]Scholtz János és Generics Zsuzsanna fia. Apja gyógyszerész volt a Békés vármegyei Battonyán. Középiskoláit Makón, Nagykőrösön, Pozsonyban az evangélikus líceumban és Pesten a kegyesrendiek főgimnáziumában végezte és a gyógyszerészeti pályára lépett. A budapesti egyetemen 1860-ban gyógyszerész-mesteri, 1861-ben tudori oklevelet nyert. Ez időtől 1868-ig mint gyógyszerész működött, mely közben 1862-től 1867-ig Pest-Pilis-Soltmegye vegyésze is volt. Az 1868-69. tanévben a tudományegyetem kémiai laboratóriumában dolgozott; 1869-70-ben a halle-wittenbergi egyetemet látogatta és ott főképpen a mezőgazdasági vegytant és rokontárgyakat tanulta. 1870. október 1-jén a magyar királyi földművelési minisztérium a magyaróvári gazdasági felsőbb tanintézethez a kémiai tanszékre segédtanárnak kinevezte; 1871 tavaszán pedig a keszthelyi magyar királyi gazdasági felsőbb tanintézetnél lett az általános és mezőgazdasági vegytan, a borászat és kémiai technológia rendes tanára. 1873-tól a tanintézet borpincéjének kezelője; 1885-től pedig a vegykísérleti állomás vezetője volt. 1879-től a keszthelyi csolnakázó egylet elnöke; 1882-től a közegészségi bizottság elnöke. 1892-től a keszthelyi intézet igazgatója volt, 1901-ben vonult nyugalomba. A "Balatonvidék történelmét, földrajzi, tájrajzi, természetrajzi, néprajzi és házi-ipari viszonyait bemutató múzeum" érdekében 1897 júniusában, Keszthelyen megalakult Balatoni Múzeum-Egyesület végrehajtó bizottságának tagjává választották.[4]
Sírja a budapesti Farkasréti temetőben található.
Értekezései: A szőlők czélszerű trágyázása (Keszthelyi m. k. gazd. tanint. Évkönyve 1887.); A yorkmadeira bor (Uo. 1888.); A takarmány tápértéke különös tekintettel a helybeli visznyokra (Uo. 1889.); Magyar buzák chemiai elemzése, az 1890. bécsi általános mezőgazd. és erd. kiállitásra (a Deininger Imre szerkesztésével kiadott Tanulmány a búza fölött c. munkában); nehány cikksorozat a Gyümölcsészeti Füzetekben és a Borászati Lapokban (1874-től); Vegyészeti és gazdasági cikkeket írt még a Gyakorlati Mezőgazdába (1872-74), Gazdasági Lapokba (1873.), Borászati Füzetekbe (1873) és Földmívelési Érdekeinkbe (1874).
Házassága és leszármazottjai
[szerkesztés]Felesége Forster Malvina "Mária" Klára (Nagykapornak, 1857. szeptember 17.–Budapest, 1945. március 6.)[5] akinek a szülei Forster György, földbirtok bérlő és Kollár Klára (1819–1880) asszony voltak.[6][7] Az anyai nagyszülei idősebb Kollár János (1783–†?), a Győri püspökség fertőrákosi uradalmi tiszttartója és Pachl Klára (1787–1852) voltak.[8] Az anyai nagyanyjának a féltestvére Angyalffy Mátyás András (1776–1839) a keszthelyi Georgikon tanára volt. Anyai nagybátyja ifjabb Kollár János (1816–1896) pacsai földbirtokos,[9] akinek a felesége révfalusi Szentmihályi Klementina írónő volt. Csanády Gusztávné Forster Mária fivére gyulakeszi Forster Elek (1859–1932) országgyűlési képviselő, gazdasági főtanácsos, földbirtokos, törvényhatósági bizottsági tag; leánytestvérük Forster Vilma (1855–†?),[10] akinek a férje nagybarkóczi és kisbarkóczi Barkóczy Károly, sümegi ügyvéd volt. Csanády Gusztáv és Forster Mária frigyéből született:
- Csanády Erzsébet Vilma "Elza" (Keszthely, 1878. október 14. – Budapest, 1962. január 13.).[11] Férje, nagyajtai dr. Nyiredy Jenő (Nagyajta, 1865. február 17. – Budapest, 1932. november 19.) gyógyszerész, királyi tanácsos, királyi gazdasági akadémiai igazgató.[12]
- Csanády István János Jenő (Keszthely, 1880. január 23. –?)
- Csanády Mária Sarolta Klára (Keszthely, 1881. február 13. – Keszthely, 1882. december 1.).
- Csanády Anna Vilma (Budapest, 1882. szeptember 6.–Bánokszentgyörgy, 1919. január 11.). Férje, bocsári Svastits Elemér Károly (*Lesencetomaj, Zala vármegye, 1869. augusztus 15.–†Babosdöbréte, 1946. január 29.), honvéd ezredes.[13][14]
- Csanády Mária Vilma (Keszthely, 1883. szeptember 5. –?)
- Csanády László. Felesége, Szenes Lívia (1891.–Budapest, 1979. december 24.).[15]
- dr. Csanády Gusztáv (1894.–Budapest, 1973. december 18.), székesfővárosi tanácsnok.[16] Felesége, Reidner Ilona (1909.–Budapest, 1979. július 19.).[17]
Munkái
[szerkesztés]- Az iblany és néhány vegyületének új előállítási módja. Gy. Hetilap, 1862. 581.
- A must és bor főbb alkatrészeinek meghatározási módszerei. Bpest, 1876. (A m. tud. akadémia által a Vitéz-féle jutalommal koszorúzatt pályamunka.)
- A borászat kézikönyve, tekintettel hazánk bortermelésére. Uo. 1885. (A kir. m. term. tud. társulat megbizásából dr. Plósz Pál egyet. tanárral együtt 47 rajzzal. Ism. Bud. Szemle L. 1887.)
- Adatok a must és borelemzés módszeréhez. Uo. 1889. (A kir. m. term. tud. társulat megbizásából dr. Ulbricht munkájának kivonatos átdolgozása és fordítása.)
- A takarmány tápértéke, különös tekintettel a helyi viszonyokra. Keszthely, 1890.
- Útmutatás a must és bor okszerű kezelésére (Bp., 1899, német, román, szerb és szlovák nyelven).
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Petőfi Irodalmi Múzeum. (Hozzáférés: 2020. május 30.)
- ↑ https://epa.oszk.hu/00000/00003/00030/fuggelek.html
- ↑ Halálesete bejegyezve a Bp. II. ker. állami halotti akv. 2442/1914. folyószáma alatt.
- ↑ Erdély. Turistasági, fürdőügyi és néprajzi folyóirat, az Erdélyrészi Kárpát-Egyesület Értesítője. 1897. június 1. 6-7. szám, 111. oldal
- ↑ familysearch.org - polgári anyakönyvek - Budapest XI. kerület - halottak - Csanády Gusztávné Forster Mária - 1945. márc. 6.
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár - gyászjeletések - Forster Györgyné Kollár Klára. (Hozzáférés: 2021. december 24.)
- ↑ familysearch.org Kollár Klára római katolikus keresztelője - Rákos, Sopron
- ↑ familysearch.org - római katolikus anyakönyvek - Sopron - Rákos - halottak - Kollár Jánosné Pachl Klára halála - 1852. március 19.
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár - gyászjelebtések - Kollár János
- ↑ familysearch.org - Forster Vilma keresztelője - római katolikusok - Nagykapornak
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár - gyászjelentések - Nyiredy Jenőné Csanády Elza
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár - gyászjelentések - Nyiredy Jenő
- ↑ familysearch.org Svastics Elemér halála - polgári anyakönyvek - Babosdöbréte (In: Nagylengyel)
- ↑ familysearch.org Svastics Elemér keresztelője - római katolikus - Lesencetomaj
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár - gyászjelentések - Csanády Lászlóné Szenes Lívia
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár - gyászjelentések - Csanády Gusztáv ifjabb
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár - gyászjelentések - Csanády Gusztávné Reidner Ilona
Források
[szerkesztés]- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái I. (Aachs–Bzenszki). Budapest: Hornyánszky. 1891.
- Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967.
- Deák Ferenc Megyei és Városi Könyvtár Archiválva 2016. augusztus 16-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Dr. Csanády Scholtz Gusztáv
További információk
[szerkesztés]- Sziklay János: Dunántúli kulturmunkások. A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban. Bp., Dunántúli Közművelődési Egyesület, 1941.
- A Farkasréti temető 2003-ban. Összeállította Tóth Vilmos. = Budapesti Negyed 2003.
- Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János.
- A magyar legújabb kor lexikona. Szerk. Kerkápoly M. Emil. Bp., 1930. Europa ny.
- Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-.
- Révai nagy lexikona. Bp., Révai, 1911-.
- Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
- Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.
- Zalai életrajzi kislexikon. Szerk. Gyimesi Endre. Zalaegerszeg, Zala Megyei Önkormányzati Közgyűlés, 1994.
- Zalai életrajzi kislexikon. 3. javított, bővített kiadás. Szerk. Fatér Bernadett, Horváth József, Kiss Gábor [és mások]. Zalaegerszeg, Deák Ferenc Megyei Könyvtár, 2005.