Ginnungagap
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/82/Audhumla_by_Abildgaard.jpg/220px-Audhumla_by_Abildgaard.jpg)
Ginnungagap az üresség a Muspellheim és a Niflheim között, a kezdeti káosz jelképe a skandináv mitológiában. Amikor a hőség a Muspelheimből találkozott a zúzmarával a Niflheimből, a Ginnungagapban megszületett az ősóriás Ymir és az őstehén Audhumbla.
Az Eddában ez áll az akkori állapotról:
Rege-időn rég,
Ymir élt akkor,
nem volt homok, se tenger,
se hideg habok,
föld nem terült,
se fölöttünk ég,
nyílt varázsnyiladékban
fű nem feslett.
Három őserő hatott az űrben: a hideg, a meleg és a teremtő bölcsesség. A Ginnungagaptól északra eredt a hideg forrása, a Hvergelmir, ami mindent fagyossá tett maga körül. Délre eredt a meleg forrása, amit Urd forrásának neveznek. A kettő között, a Ginnungagap alatt eredt a teremtő bölcsesség forrása, amely olyan mély, hogy Odin elméje sem tudja felmérni. Ezt a forrást nevezték el később Mimir kútjának. Ott volt a mag amiből az Yggdrasil nőtt ki, s amelyiket Mimir fájának is neveznek.
Források
[szerkesztés]- A viking mitológia legfontosabb szereplői
- Arcus Arckhebohn: Skandináv mitológia. skandinav-mitologia.hu, 2014 [last update]. [2015. augusztus 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. július 4.)
- Asatro - Gudarna
- Edda Mitologikus énekek (Tandori Dezső fordítása)
- A Pallas nagy lexikona
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Ginnungagap című svéd Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Ginnungagap című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.