Cymbal
Referanseløs: Denne artikkelen inneholder en liste over kilder, litteratur eller eksterne lenker, men enkeltopplysninger lar seg ikke verifisere fordi det mangler konkrete kildehenvisninger i form av fotnotebaserte referanser. Du kan hjelpe til med å sjekke opplysningene mot kildemateriale og legge inn referanser. Opplysninger uten kildehenvisning i form av referanser kan bli fjernet. |
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/29/Aaclashcymbals.jpg/250px-Aaclashcymbals.jpg)
Cymbal er et slagverksinstrument. En cymbal er laget av en metallegering, ofte en bronselegering, bestående av ca. 20 % tinn og 80 % kobber eller en messinglegering for billigere cymbaler. Mengden tinn i en legering kan endres (minskes) for å oppnå en annen lydkarakteristikk, men den kan ikke økes til eller overstige 20 %. Legeringen vil da bli uegnet til å lage cymbaler av. Utgangspunktet er en standard flatvalset plate, som trykkdreies mot en form og deretter glødes og hamres for hånd eller maskin til ønsket lyd kommer frem.
Cymbalene finnes i de fleste størrelser, og brukes ofte til å markere skifter og/eller aksenter i musikken. Cymbalen brukes nå i dag i de fleste musikkstiler, og kan brukes individuelt, sammen med andre slagverksinstrumenter og på trommesett.
De vanligste typene cymbaler er Hi-hat (se under), Crash og Ride til slagverker på trommesett. Innenfor marsj og klassisk musikk brukes brukes det for det meste store crash-/ridecymbaler sammen med køller i størrelse 18"-22". Det finnes også et sett med cymbaler som man slår mot hverandre disse kalles for A2 og er i størrelse 18" til 22", mens innenfor marsjavdelingen er de i størrelse 12" til 16". Disse har stropper til å tre over hendene når de spilles. Disse blir også kalt bekken på norsk. Andre vanlige cymbaler er spalsh og china.
Cymbaler har en stor holdbarhet om de brukes riktig og en velger riktig størrelse i forhold til den sjangeren en skal spille.
For en trommeslager på trommesett så kan en cymbal sprekke lett om en har for tunge trommestikker i forhold til tykkelsen og størrelsen på cymbalen, eller om en er en veldig hardtslående trommeslager.
Crash
[rediger | rediger kilde]Crashcymbalene brukes som markeringer i melodier enten det er i begynnelsen, i deler av melodien eller til slutt. Crashcymbalene deles inn i hovedsakelig 3 kategorier; crash, splash og effekt cymbaler. Splashcymbaler er stort sett i str 6" til 12", crashcymbaler fra 13" til 20". Effektcymbaler som splash og china kan være mellom 6" og 26".
Ride
[rediger | rediger kilde]Ridecymbalen har mye av den samme funksjonen som en hi-hat, men som regel i En rytme som trenger en varmere tone. Ridecymbaler opptrer oftest i størrelser mellom 18"-24", men det vanligste er 20".
Hi-hat
[rediger | rediger kilde]En hi-hat er to cymbaler som er lagt oppå hverandre, og er ofte 14". Skjønt man finner både 10,12,13,14,15 og 16" hi-hatcymbaler. Hi-haten er trommesettets puls, og spilles vanligvis på hvert slag, alle åttendedelene eller alle sekstendedelene i en takt.
Litt avhengig av den rytmiske underdelingen til stykket så vil det være mange kombinasjoner av ovennevnte i en og samme takt.
Gong
[rediger | rediger kilde]Gong er en type cymbal som gir alt fra en tynn spinkel lyd til en voluminøs og mørk tone som synger lenge. Her bruker man en stor kølle med et passe fast hode på, alt avhengig av størrelsen på gongen. Denne tilsvarer de som brukes til melodiske instrumenter eller til konsertbasstromme.
En gong er produsert på samme måte som øvrige cymbaler med hensyn til legering og fremgangsmåte for å finne riktig tone i den. De leveres også i forskjellige former; alt fra helt flate til bøyde kanter og forhøyede senter.
En gong henges på et solid stativ med to opphengskroker, og er forsterket med tau slik at den ikke dreier rundt når en slår på den. Gongen brukes veldig mye innenfor klassisk- og janitsjarmusikk, men også innenfor bandmusikk.
Gonger blir levert som alt fra et enkelt instrument til oppsett som er tonalt samstemt. Og størrelsene varierer fra 6" til 80".