Bezant
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e9/Crusader_coins_of_the_Kingdom_of_Jerusalem.jpg/350px-Crusader_coins_of_the_Kingdom_of_Jerusalem.jpg)
Termenii bezant sau besant au mai multe înțelesuri:
În arhitectură
[modificare | modificare sursă]Bezant sau besant este un ornement de stil romanic. Desemnează un disc proeminent sculptat pe un bandou sau o arhivoltă.
În numismatică
[modificare | modificare sursă]![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/46/Byzantine_golden_coin.jpg/250px-Byzantine_golden_coin.jpg)
În numismatică, bezantul / besantul este o monedă bizantină de aur sau de argint. Termenul era frecvent folosit în Occident („bezant de aur”) pentru a desemna solidus, sou de aur de 4,48 de grame, denumit și hyperpyron / hyperper sau hyperperion. Bezant / besant este abrevierea sintagmei Byzantius nummus, adică „monedă din Bizanț”.
Prețul de răscumpărare pe care Sfântul Ludovic, făcut prizonier în Egipt în Cruciada a șaptea, a trebuit să-l verse pentru eliberarea sa, cât și a celor doi frați ai săi, a fost de 400.000 de bezanți de aur, sumă adunată și vărsată de Ordinul Templierilor.
Marco Polo a folosit termenul pentru a descrie monedele de aur ale dinastiei Yuan. Așa că bezantul nu a fost o monedă specifică, ci o indicație de monede de aur străine.
Între secolele al XIII-lea și al XIV-lea, au fost utilizați besanți în Malta, la Valencia și bezanți de cruciați, la Saint-Jean d'Acre.
În orfevrărie
[modificare | modificare sursă]În orfevrărie desemnează un disc de metal, de aur sau de argint, care intră în compoziția unui écu de mai puțin de opt besanți, turte.
În heraldică
[modificare | modificare sursă]În heraldică besantul / bezantul și turta este un tip de reprezentare a unui disc de mici dimensiuni.
|