Kordillery
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Cuernos_del_Paine_from_Lake_Peho%C3%A9.jpg/220px-Cuernos_del_Paine_from_Lake_Peho%C3%A9.jpg)
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/20/The_Rocky_Mountains.jpg/220px-The_Rocky_Mountains.jpg)
Kordillery [kordyljery], zo španielskeho výrazu cordillera označujúceho „pohoria“, v Južnej Amerike nazývané aj Andy, je treťohorné pásmové pohorie na západe Severnej a Južnej Ameriky. Svojou dĺžkou zo severu na juh 15 500 km predstavujú najdlhšie pásmové pohorie na Zemi.
V Severnej Amerike siahajú z Aljašky až k Tehuantepeckej šiji v južnom Mexiku. Delia sa na dve pásma, uzatvárajúce medzi sebou rozľahlé náhorné plošiny a kotliny.
Reťaz pohoria pri tichomorskom pobreží prebieha čiastočne na Aljaške a priľahlých ostrovoch a na pevnine (Prímorské hory, pohorie sv. Eliáša s Mount Loganom, 6 050 m n. m.). K juhu prechádza v Pobrežné pásmo, sprevádzané Kaskádovými pohorím (Mount Rainier, 4 391 m n. m.) a Sierra Nevada (Mount Whitney, 4 418 m n. m.), v Mexiku ako Sierra Madre Occidental.
Východné pásmo dosahuje najväčších výšok na Aljaške (najvyššia hora Severnej Ameriky Denali, 6 194 m n. m.), odkiaľ pokračuje ako Skalnaté hory (Mount Elbert, 4 399 m n. m.) a ďalej v Mexiku ako Sierra Madre Oriental. Z náhorných plošín, uzavretých oboma pásmami Kordillier, je najvyššia Kolumbijská plošina, Veľká panva s Veľkým soľným jazerom a plošiny Koloradská a Mexická. V južnom Mexiku sú horské pásma Kordillier prerušené pruhom sopiek dlhým 1 000 kilometrov (Citlaltépetl, 5 700 m n. m.; Popocatépetl, 5 452 m n. m.). Ďalej k juhu prebiehajú Kordillery svojou západno vetvou stredoamerickými republikami a východnou vetvou cez Veľké a Malé Antily. Len zriedka presahujú 3 000 m n. m.
Na juhoamerickej pevnine sa Kordillery nazývajú aj Andy. Tvoria na severe tri pásma: Kordillery Západné, Centrálne a Východné o výške 4 000 až 5 000 m n. m. V Ekvádore dosahuje Chimborazo 6 267 m n. m. a Cotopaxi 5 897 m n. m. Tam už majú len dve pásma, uzatvárajúce medzi sebou v Peru a Bolívii náhornú rovinu zvanú puna. Západné Kordillery tu dosahujú Huascaránom 6 768 m n. m. a Východné Kordillery Ancohumou 6 550 m. Na hraniciach Čile a Argentíny sa obe pásma spájajú. Tu je tiež najvyššia hora Ameriky Aconcagua (6 959 m n. m.). Ďalej k juhu sa Kordillery znižujú na 2 000 až 3 000 m n. m. (Patagónske Andy) a cez Ohňovú zem pokračujú do Antarktídy.[1]
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ "Western Cordillera." Archivované 2011-10-01 na Wayback Machine Long Island University, C.W. Post Campus faculty website Archivované 2016-03-04 na Wayback Machine. Accessed June 2011.
Zdroj
[upraviť | upraviť zdroj]Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Kordillery na českej Wikipédii.