Geirangerfjord
Geirangerfjord | |
---|---|
Geirangerfjorden | |
![]() Pogled na fjord | |
Lega | Sunnmøre, Møre og Romsdal |
Glavni dotoki | reka Geirangelva |
Glavni odtoki | Sunnylvsfjorden |
Države porečja | Norveška |
Maks. dolžina | 15 km |
Maks. širina | 1,5 km |
Naselja | Geiranger |
Uradno ime: West Norwegian Fjords: Geirangerfjord and Nærøyfjord Zahodno norveški fjordi – Geirangerfjord in Nærøyfjord | |
Tip | Naravna |
Kriteriji | vii, viii |
Razglasitev | 2005 (29. zasedanje) |
ID # | 1195 |
Regija | Evropa |
Geirangerfjord (norveško Geirangerfjorden) je fjord v regiji Sunnmøre okrožja Møre og Romsdal na Norveškem. V celoti leži v občini Stranda. Je 15 kilometrov dolg odcep Sunnylvsfjorda, ki je odcep Storfjorda (Veliki fjord). Majhna vasica Geiranger je na koncu fjorda, kjer se vanj izliva reka Geirangelva.
Fjord
[uredi | uredi kodo]Fjord je eden najbolj obiskanih turističnih krajev na Norveškem. Leta 2005 je bil skupaj z Nærøyfjordom uvrščen na Unescov seznam svetovne dediščine. Ta status so ogrožali sporni načrti za izgradnjo daljnovodov čez fjord.[1]
Fjord1 Nordvestlandske upravlja trajekt, ki služi tudi za ogled znamenitosti. Vozi vzdolž fjorda med mestecema Geiranger in Hellesylt. Leta 2026 naj bi v fjordu uporabljali le ladje brez emisij.[2]
Ob obronkih fjorda ležijo številne zdaj zapuščene kmetije. Nekaj obnovitve je izvedlo združenje Storfjordens venner. Najpogosteje obiskane med njimi so Skageflå, Knivsflå in Blomberg. Skageflå je mogoče doseči tudi peš iz Geirangerja, medtem ko je za druge potreben izlet z ladjo. V fjordu je tudi več impresivnih slapov, kot je slap Sedem sester.
Magdalene Thoresen, tašča Henrika Ibsena, je o tem območju povedala:
Ta fjord je obdan z nekaterimi najbolj strmimi gorami na celotni zahodni obali. Je zelo ozek in nima bivalnega obalnega območja, saj se prepadne višine dvigajo v strmih in razgibanih plasteh skoraj naravnost iz vode. Z nazobčanih vrhov se v fjord zlivajo peneči slapovi. Je pa tukaj nekaj gorskih kmetij in od teh imata ena ali dve tako nevaren dostop po poteh, ki se vijejo okoli strmih prepadov, in po mostovih, ki so na goro pritrjeni z železnimi zapahi in obroči, da pričajo v najbolj presenetljiva pot do izjemne invencijske moči, ki so jo v človeku razvili izzivi narave.[3]
Slapovi
[uredi | uredi kodo]Dva najbolj opazna slapa v Geirangerfjordu sta Slap sedmih sester (De syv søstrene) in Snubec (Nynorsk Friaren). Oba padata drug proti drugemu čez fjord in Snubec naj bi poskušal pridobiti sestri nasproti.
Nevestina tančica je še en slap v fjordu, tako imenovan, ker nežno pada čez en skalnat rob, in ko ga vidimo od zadaj obsijan s soncem, je videti kot tanka tančica nad skalami.
Skalni podor
[uredi | uredi kodo]Geirangerfjord je nenehno ogrožen zaradi gore Åkerneset, ki bi se lahko kmalu zrušila v fjord. Zrušitev bi povzročila cunami, ki bi v približno desetih minutah prizadel več bližnjih mest, vključno z Geirangerjem in Hellesyltom.[4][5][6]
V popularni kulturi
[uredi | uredi kodo]- Film The Wave (Bølgen) iz leta 2015 temelji na predpostavki skalnega podora z gore Åkerneset, ki je poplavil mesto Geiranger.[7]
- Film Frozen je uporabil pokrajini Geirangerfjorda in Nærøyfjorda kot osnovo za pokrajino Arendelle.[8]
Galerija
[uredi | uredi kodo]-
Geirangerfjord je Unescov seznam svetovne dediščine
-
Geirangerfjord s parkirišča za vzpon (panorama)
-
Geirangerfjord iz gore Dalsnibba
-
Sedem sester (De syv søstrene) in slapovi Snubec (Friaren).
-
Zgodovinska fotografija fjorda s slapovi Sedem sester
-
slapovi Sedem sester na poti po Geirangerfjordu
Sklici
[uredi | uredi kodo]- ↑ »Geirangerfjorden kan miste verdensarvstatus«. Bergens Tidende (v norveščini). 6. julij 2007. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 30. septembra 2007. Pridobljeno 7. julija 2007.
- ↑ »Norway challenges the cruise industry to operate emission free«. DNV GL. 25. februar 2019.
- ↑ History about Bringe-Ragnhild. »History about Bringe-Ragnhild«. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 4. avgusta 2008. Pridobljeno 25. julija 2011.
- ↑ »Gigantras truer vestlandsbygder«. Aftenposten (v norveščini). 14. november 2004. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 17. julija 2012. Pridobljeno 7. julija 2007.
- ↑ »Økt fare for fjellskred i Åkersneset« (v norveščini). forskning.no. 22. april 2004. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 29. septembra 2007. Pridobljeno 7. julija 2007.
- ↑ »High Resolution Digital Elevation Model Analysis for Landslide Hazard Assessment (Åkerneset, Norway)«. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 16. julija 2006. Pridobljeno 25. junija 2007.
- ↑ »The Wave (2015) Bølgen (original title)«. IMDb. Pridobljeno 16. marca 2016.
- ↑ Harpaz, Beth (5. junij 2014). »How Disney's Frozen frenzy is creating a craze for Geirangerfjord | The Star«. Toronto Star. Pridobljeno 10. avgusta 2022.
Zunanje povezave
[uredi | uredi kodo]Geirangerfjord – potovalne informacije v Wikipotovanju
- Geiranger Tourist-Info
- Destination Geirangerfjord - Ålesund & Sunnmøre Arhivirano 2011-03-24 na Wayback Machine.
- Geirangerfjord - the official travel guide to Norway
- Travel information